JELKNTÉS A SELWECZBÁNYAI KÖZETEK KOKVISZONYAIRÓL. 291- 



Az eruptiók kezdetétől a jelenkorig kovasav lerakódások és másod- 

 lagos tufa képződés. 



A mint kitűnik, az általam felállított sorrend tetemesen eltér a 

 dr. Szabó József által megállapítottól, a mi különösen az eruptiók egymás- 

 utánját illeti. A következőkben iparkodni fogok beosztásom helyességét a 

 régebbivel szemben igazolni. 



A selmeczi eruptív kőzetek. 



A kőzetek leírását itt csak röviden adom, a mennyiben a kőzettypu- 

 sok megállapításához szükséges. A részletes leírás a monografikus fel- 

 dolgozásnak lesz a feladata. 



P3n?oxenandesit. 



Területünkön ez a legelterjedtebb kőzet. A Tanád hegyláncza ebből 

 áll és a selmeczi telérek legnagyobbrészt ebben foglalnak helyet. 



Üde állapotban fekete, sötétes színű. Hol tömöttebb, hol porfiro- 

 sabb szövetű, de a legüdébb féleségek is a mikroskop alatt erős elváltozást 

 mutatnak. 



A legtöbb helyen ez a kőzet erősen elbontott, zöldköves és kaolino- 

 sodott. Erről azonban, minthogy a többi andesitnél is észlelhető, a zöld- 

 kövesedésnél lesz szó. 



A mikroskop alatt hypokristályosan porphyros és pedig hyalopilites. 

 Üveganyag igen kevés van és ha volt is, az bomlott. Az intratellurikus gene- 

 ratió ásványait magnetit, apatit, hypersthen, augit és plagioklas alkotják. 



A magnetit kisebb-nagyobb szemeket alkot. Zárvány gyanánt elő- 

 fordul a hypersthenben, augitban és a földpátban. Titántartalmú, a mire 

 az is utal, hogy a bomlott hypersthenekben leukoxen udvar veszi körül. 



Apatit alárendelten fordul elő. Barnás színű, a mi mangántartalmá- 

 tól ered. 



A hypersthen a fiatalabb eruptív kőzetekre jellemző oszlopos formában 

 lép fel. Pleochroismusa erős, a = vörösbarna, b = sárgás, c = világoszöld. 



A legtöbb esetben erősen bomlott. A bomlásnál eredeti alakja meg- 

 marad, zöld színűvé válik. Immersióval vizsgálva egyes calcit-csoportokat 

 találunk benne, továbbá rostos részeket, melyek optikai orientálása eltérő. 

 Ezen rostok között bastit, epidot, chlorit és serpentin különböztethető 

 meg. Néha teljesen serpentinné vagy chlorittá van átalakulva. 



Az augit oszlopos. Kioltódása 45"^ — 49" között ingadozik a (010) 

 lapon. Meglepően ép a hypersthenhez képest, kivéve a typikus zöldköves 

 féleségekben. A hypersthennel összenövéseket mutat. Eendesen körülnövi 

 a hypersthent, a mely a legtöbbször bomlott, míg az augit teljesen ép. 



A jjlagiol.lasok meglepően üdék. Az albit és a karlsbadi törvény sze- 



19* 



