294 D! BÖCKH HUGÓ 



Szabó augitot is említ* és azt írja, hog}^ az augitot néha diallagit 

 veszi körül. Ez a mag sohasem augit, hanem hypersthen. 



A plagioklas az albit és karlsbacli törvény szerinti összenövést mutat. 

 Az extinktió az a JL metszetben 57 — 59 , c-re _L metszetben 40 — 27'. a 

 mi a labradorit-bytownit sorozatra utal. Nagyon jellemző e plagioklasokra 

 az a hólyagos szerkezet, melyet már Becki: is megfigyelt a selmeczi augit- 

 dioritnál és a melyet először a «Petrographische Studien am Tonalit des 

 Riesenferneri)** czímü művében írt le. 



Zárványok gyakoriak és pedig úgy folyadék zárványok, mint a régeb- 

 ben kivált ásványok. 



Alárendelten mikroklin is föllép és itt granofiros összenövést is 

 észlelhetünk. 



Az utoljára kivált alkotórészt a quarcz képezi, mely apró szemcséket 

 alkot, melyekben gyakori a folyadékzárvány. 



Vegyi összetétele : 



Diorit Vihnyéről 



Molecularis proportiókra 

 számítva át. 



SiO^ = 59-80 Si02 = 0-997 



K^O = 0-23 K^O = 0-002 



Na^O = 7-31 Na^O = 0-118 



CaO = 8-54 CaO = 152 



MgO = 0-29 MgO --= 0-007 



FeO =- 5-60 FeO = 0-077 



Fe^O^ = 2-56 MnO = 0*010 



Al^O^ = 12-34 Fe^O^^ 0-016 



p205 =z — AP03= 0-130 

 Mn30*= 2-33 



3-7 EO; 1-5R203; 100 SiO^. 



Az aciditási coefficiens 2*408. 100 molekula SiO"^-re esik 41 básis 

 molekula. A kőzet közép helyet foglal el a dioritok és quarczdioritok kö- 

 zött. A dioritok aciditási coefficiense 1*77, a quarczdioritoké 2-8. 



Granodlorit. 



SzABÓnál e kőzet mint sienites orthoklastrachit szerepel. Megkülön- 

 bözteti tőle a porfiros biotit-orthoklastrachitot, de megjegyzi,**-*" hogy oly 

 fokozatosan mehetnek át egymásba, hogy a határt megvonni esetleg nem 

 is lehetséges. Ez azonban tévedésen alapszik. A két kőzet mindig élesen 



* Selmecz környékének geológiai leírása. 389. oldal. 

 ** TscHERMAK M. V. M. IS!).'!. XIII. :{79. és 438. oldal. 

 *** L. c. 372. 1. 



