JELKNTES A SELMECZBANYAI KŐZETEK KORVISZONYAIKOL. 297 



Össze, mert ő csak a mélységbeli közetek kíséretében ismer telérközeteket, 

 pedig ebben az esetben úgy a granodiorit, mint a vele kapcsolatos aplit 

 határozottan effiisiv jellegű. 



Igaz ugyan, hogy a granodiorit hypokristályos szemcsés szövetű, a 

 mi mélységbeli kőzetre utal és mégis egész fellépésében ez a kőzet effusiv. 

 Különben is ebben a tekintetben teljesen egyetértek Loewinson-Lessing- 

 gel,* hogy vannak ugyan egyes jellegek, melyek majd a mélységbeli, majd 

 az eflfusiv kőzetek szövetére jellemzők, de a szövetnek olyatén értelmére, 

 hogy azt a képződési mód csalhatatlan bizonyítékául veszszük, nem 

 helyes. 



Hogy különben rendkívül nagy mértékben befolyásolja a kőzet szöve- 

 tét a chemiai Összetétel, legalább is ép oly mértékben, mint a nyomás, 

 arra megint a mi kőzeteink nyújtanak kitűnő példát. Sehol a bányászat 

 által feltárt mélységekben változást a szövetben kimutatni nem tudtam. 

 Mindezen fejtegetések azonban igen messze vezetnének mostani felada- 

 tomtól. 



Ezek után térjünk vissza az aplit megbeszélésére. 



Először Pettkó írta le aplit néven, de valódi természete felől sokáig 

 nem voltak tisztában. Szabó aplit-arkóza néven írja le és palíeozói üledék- 

 nek tartja, melj^et az eruptiók a mélységből felragadtak. 



Felfogása azonban téves, mert az aplit eruptív jellege kitűnik fel- 

 lépéséből, így a vihnyei völgyben több helyen látható áttörése a dioriton 

 és a trias-üledékeken, melyeket erősen kontaktmetamorphisált. 



Ezenkívül a vegyi összetétele és a mikroszkóp alatt észlelhető ásvány- 

 kiválási sorrend, a mely csakis az erui)tiv kőzeteknél észlelhető, minden 

 kétséget kizárnak eruptív természetét illetőleg. 



Szabó az aplitot összetévesztette egy a triaspalák felső részében elő- 

 forduló arkozával, mely hozzá némileg hasonlít és melynek a töredékeit 

 a később említendő vihnyei eoczén conglomeratban is fellelni, de ehhez az 

 aplitnak semmi köze. 



HussÁK ">'■>' az aplitot mint gránitot írja le és egy turmalintartalmú 

 féleséget is megvizsgált. 



A mikroskop alatt panidiomorph szemcsés szövetű kőzet, mely főleg 

 orthoklasból és quarczból áll. Alárendelten lép fel andesin. Eszlelhetni 

 továbbá kis mennyiségben muskovitot és helyenként turmalint. 



Az orthoklas granophyros és mikroperthites összenövéseket mutat. 

 Sokszor bomlásnak indult és ilyenkor néha saussuritesedés nyomait mu- 

 tatja. Mint bomlástermék calcit is fellép. 



*" Studien über Eruptivgesteine 411 — 414. oldal. 

 ** Beitráge zur Kenntniss der Eruptivgesteine der Umgegcnd von Schemnitz: 

 Sitzungsb. d. k. Ak. d. Wiss. Wien. 1880. Bd. LXXXII. 86. 



