i>98 



D! BOCKH HUGÓ 



A qnarcz jól kifejlődött szemcséket alkot. Igen gazdag í'olyadékzár- 

 ványokban. 



A turmalin igen szépen dichroitos, néha zónás szerkezetet mutat, 

 kivül kék héjjal, belül színtelen vagy barnás maggal, ys-gy fordítva. Sokszor 

 gömbös tömeget alkot. Ezt a féleséget az itteni bányászok tigriséreznek 

 nevezik. 



A kontaktjaiban szintén fellép a turmalin. 



Vegyi összetétele : 



Csubernói Aplit 



SiO--^ = 

 K^O = 

 Na^O = 

 CaO = 

 MgO = 

 FeO == 

 Fe^O^ = 

 AP03 = 



Mn304= 1-26 

 A képlet 1-5 RÜ : 1-3 E^O^; 12-6 SiO^ 



7.5-63 



3-33 



3-85 



1-28 



0-77 



0-29 



0-99 

 12-60 

 nyomokban 



Molekuláris proportiókra 

 számitva át. 



Si02 = 1-260 

 K^O = 0-035 

 Na'^O = 0-062 

 CaO = 0-023 

 MgO = 0-019 

 FeO = 0-004 

 MnO = 0005 

 Fe^O^ = 0-006 

 Ar^O^ = 0-123 



Aciditási coeffieiense 4-66. 

 molekula. 



100 molekula SiO'^-re esik 21-4 l)asis- 



Biotit-amphibol-hyperstlien-andesit. 



Szabó, mint már a granodiorit leírásánál említettem, a bíotit-am- 

 phibol-hypersthen-andesit egy részét mint porfiros orthoklas-trachytot írja 

 le. így pl. a mi az ö térképén mint B. Or. Tr. zöldköve van kijelölve, az 

 mind ide tartozik. 



Szabó előbb említett megkülönböztetése merő tévedésen alaj^szik. 

 Először is, a mit ő porphyros orth. trachytnak nevez, ezt az elnevezést 

 nem érdemli meg, mert ha az illető kőzetekben helyenként sanidin elő is 

 fordul, ennek a fellépése oly szórványos, hogy azt az osztályozásban ki- 

 indulásul nem vehetjük. 



Úgy a SzABÓ-féle porphyros orthoklas-trachyt, mint az ő bíotit-labra- 

 dorit-andesintrachytja egy kőzetet alkotnak, a melyet biotit-amphibol-hyper- 

 sthen-andesitnak mondhatunk. 



A jellemző ásványcombinatió egy az andesit-labradorit sorozatba 

 tartozó plagioklas, biotit, amphybol és néha hypersthen. Helyenként quarcz 

 is észlelhető benne. 



