304 D' BÖCKH HUGÓ : 



pát, mely orthoklas és plagioklas, továbbá a csillám, mely chloritosodott 

 és gyakran steatitszerű. 



Amikroskop alatt typikus kataklas-strukturátmiitathatimkki. A föld- 

 pátok és a quarcz körül vannak véve egy övvel, mely összetört részekből 

 áll. A biotit chloritosodott és benne rutil vált ki helyenkint. Az ortho- 

 klas mikroklinnal van átjárva. Az andesinben calcit és epidot képződött. 

 (II. tábla. ± ábra.) 



Szóval az egész kőzet állapota megegyezik az aljiesi protoginnek álla- 

 potával, a melyre a kőzet sokszor makroskoposan emlékeztet. 



Már Szabó is kiemelte ezt a makroskopos megegyezést,* 



A kőzetben pyrit is fellép, továbbá a postvulkánikiis tényezők bontó 

 hatása is kimutatható. 



E kőzet ásványos összetétele teljesen megegyezik a granodioritéval, 

 a melybe átmeneteket is mutat. Vegyi összetétele szintén a granodiorité, 

 a mennyiben az elemzés a következő összetételt adta : 



Ez a gneisznak mondott kőzet tehát nem egyéb, mint a granodiorit- 

 nak nyomás útján gneisszerűvé vált félesége. 



A mi gneiszszünk tehát kétféle eredésű. Egyrészt a werfeni palák inji- 

 ciált és contaetmetamorphisált, másrészt a granodiorit kataklazos részei- 

 ből áll. Kora tehát sokkal fiatalabb, mint azt a régebbi szerzők gon- 

 dolták. 



A mint látni, fogjuk a granodiorit a mi eruptió sorrendünkben az 

 aplittal együtt aránylag késői helyet foglal el és hogy az injektió és a ka- 

 taklas-struktura kifejlődésének ideje a neogénbe esik, úgy hogy a mi gnei- 

 szeink gneisszerű külsejüket csak a fiatalabb harmadkorban nyerték. 



A csillámpala, a mint mondtam, mindiga gneisszel és a werfeni palá- 

 val kapcsolatosan fordul elő, de elöjövetele igen korlátolt. Jól van feltárva 

 a Szálláshegy alján a Szklenóra vezető gyalogút melletti majornál. 



A Szálláshegy tetején triásmeszeket és ezek alatt werfeni palát talá- 

 lunk, mely Myacites fasnaensist, Nalicella cosiahit tartalmaz. Dőlésük 



* J>. c. iol. ohlal. 



