JELENTÉS A SELMECZBÁNYAI KŐZETEK KURVISZONYAIRÓL. 30b 



i'lhÉNy-nak, a csapás í2hEÉK, tehát a selmeczi telérekkel megegyező. A Szál- 

 láshegy mészköveinek a folytatásában fekszenek a majoron túl levő quar- 

 czitok, melyeknek dőlése és rétegzése megegyezik a trias meszekével és a 

 melyeknek a csapásirányába is esnek. A mint látni fogjuk, ezek a quarczi- 

 tok triaskoruak. 



Ezen quarczitok alatt találjuk a csillámpalát. Megjegyzendő azonban, 

 hogy a Handerlova völgy oldalán a quarczit alatt el nem változott werfeni 

 pala jön felszinre. 



Ez a körülmény, továbbá az, hogy a majornál levő csillámpala a 

 werfeni pala csapásirányának a folj^tatásába esik, annak a feltevésére jogo- 

 sít, különösen a Szálláshegynek a vihnj^ei völgy felé eső oldalán tett tapasz- 

 talatok után, hogy itt is elváltozott werfeni palával van dolgunk. Az el- 

 változtató okot meg is találjuk, ha a majortól Repiste felé menő úton 

 tovább haladunk a granodiorit alakjában. 



Ügy, hogy ezek után úgy a gneiszra, mint csillámj)alára nézve be- 

 igazoltnak vehetjük azoknak fiatalabb, az itteni eruptív kőzetekkel össze- 

 függő korát. 



A triaskőzetekkel, minthogy a jelen dolgozat czélja csakis az 

 eruptió-sorrend megállapítása, itt bővebben nem foglalkozunk. A quarczif- 

 ról pedig abban a fejezetben lesz szó, melyben a postvulkaníkus hatásokra 

 vetek rövid pillantást. 



A selmeczi eruptív kőzetek egymáshoz való korviszonya. 



A Selmecz környékén előforduló eruptív kőzetek mind posteocén-kor- 

 ból valók. Azok keresztültörnek a triasközeteken. Az andesitekre nézve 

 Pettkó állapította meg az eoczénnél fiatalabb kort és azt Szabó is elfogadta. 

 A dioritot azonban még ő is a mesozoi korba helyezi. 



A selmeczi andesíteruptiókat megelőző legfiatalabb kőzet a vihnyei 

 völgyben előforduló, főleg Nuyiimulitps. Jucasana és perforalat tartalmazó 

 eoczénkorú meszes homokkő. 



A hegyoldalban először is triasmészszel találkozunk, melyre durva 

 konglomerát települ. Ez felfelé finomabbá válik és átmegy egy meszes ho- 

 mokkőbe, melyben a nummulitek fordulnak elő. Erre pyroxenandesit erő- 

 sen elváltozott tufás konglomerátja következik. Erre települt azután sokkal 

 feljebb a pj^roxenandesit. 



Pettkó erről így ír:"*' «Auf der Karte ist índessen nur jené Partié 

 besonders verzeichnet, welche in unmittelbarer Náhe des Eisenbacher 

 Bráuhauses den áussersten Rand des dortigen Kalksteínzuges bíldet und 



* Gt'ologische Karte der Gegend von Scliemnitz. Abli. d. k. k. Geol. Reiclisanst. 

 2 Bd. I. Abth. 6. oldal. 



Földtani Küzlütiy. XXX í. leüt. 1901. 20 



