306 D! BÖCKH HUGÓ : 



wegen der darin nebst anderen Fossilien vorkommenden Nummiüiten 

 merkwürdig ist. Dieses Conglomerat wird von Grünsteintuff überlagert, und 

 die Auflagerungsflache falit iinter etwa 40 Grad nach Nordwest». 



Szabó ezzel szemben a tufát pyroxenandesitnek mondja, pedig igen 

 jól kivehetni a konglomerátos szerkezetet és jól láthatni benne egyes mész- 

 kőrögöket. Szabó azon érve, hogy nem látszik rétegesség, nem jöhet 

 tekintetbe. 



Szabó továbbá a nummulitközetről (1. c. 101. oldal) ezt mondja: 

 «A nummulitközet egészen független a mészkonglomeráttól, az összefüg- 

 gés csak annyi, hogy ez képezi feküjét». 



A mint Pettkó is helyesen észlelte, a konglomerát igenis összefügg a 

 nummulitmészszel és azt alapkonglomerátul kell tekintenünk, mely az 

 eoczén tenger partvonalát jelzi és mely a szklenói völgyön át Györgytáróig 

 húzódik. 



E konglomerát alkotó részeiről ezt irja d. c. lOl. oldal): «Törmelékei 

 között olyan palát is láttam, melyben alsó triaskövület látszott, azonkívül 

 mész és dolomit, miként azt sok más helyen, mindjárt a völgy ellenkező 

 oldalán is, a hol belőle meszet égetnek, tapasztalni. Lejebb menve jobban 

 átnéztem a konglomerátot és változatosabbnak találtam. Van benne kékes 

 és fehér mészkő, sötétszürke dolomit, agyagpala, esillámpala, (^uarczit, 

 árkosa, de iiinc:^ Iicduc í^nmniiicrmí Iradiil, sem ilioril, .^<"iii iiuninuüil- 

 l.őzet». 



Adataival, kivéve a csillámpalát, teljesen egyetértek. Van benne egyes 

 csillámos agyagpala- réteg, a mint a werfeni palák complexusában több 

 helyütt találni, de az egészen eltérő a sobóhegvi csillámpalaszerű kőzettől. 



Bent vannak a konglomerátban a környék összes nálánál régibb 

 kőzetei. 



Az árkosa az a kőzet, mely a trias-palák felső részében fordul elő és 

 melyet az aplitnál felemlítettem. 



A most tárgyalt feltárás kétségkívül posteoczénnek bizonyítja a pyro- 

 xenandesitet. 



A pyroxenandesit eruptióját ezen szelvény alapján a tufájának a kép- 

 ződése előzte meg. Ennek megfelelően a Ferencz József-akna ö. nyilamán 

 a pyroxenandesitben a tufájának egy rögét találjuk bezárva. 



Ezek alapján a pyroxenandesit tufája és brecciája képezi területünkön 

 az első eruptív képződményt. 



A diorit törmelékének a hiánya a konglomerátban feltűnő jelenség 

 és semmi okunk sincs, hogy ezt a triaskcpleteket áttörő kőzetet mesozói- 

 nak tartsuk, mert különben biztosan meglelnők darabjait a kérdéses ré- 

 tegekben. 



A korviszony megállapításánál kiindulásul a pyroxenandesitet vesz- 

 szük és ezzel ós egymással összehasonhtva fogom jellemző profilokban a 



