:{16 D! BÖC'KH HUGÓ : 



grádi, a selmeczi és körmöczi ernptiv hegységeket felépítették, tetemes részt 

 kellett venniök az egykorú üledékek felépítésében is. És az alsó és felső 

 mediterrán között találunk ilyen hatalmas tufalerakódásokat, amint a Cser- 

 hátra ScHAFARZiK,* az esztergomi hegység baloldali részére pedig én ki is 

 mutattuk, hogy ott az eruptiók csakugyan ekkor következtek be. 



Nincs semmi okunk, hogy a selmeczi eruptiókra nézve más kort té- 

 telezzünk fel, mint a vele összefüggő Esztergom-Visegrádi hegységnél. 



A ftlső mioczénben, a szarmata emeletben szintén nem találunk ilyen 

 hatalmas vulkáni működés nyomaira, szintúgy a pontusi rétegekben és 

 csak a pontusi kor végével indul meg újabb eruptió a basaltokkal. 



Azt hiszem, nem tévedek, ha a selmeczi régibb eruptiv tömegeket szin- 

 tén az alsó és felső mediterrán közé, a basaltot, mely felléj^ésében egészen 

 független, a plioczénbe osztom be. 



Postvulkánikus hatások. 



Ezen a néven a solfatárák, mofetták, fumarolák és a forró víz hatását 

 foglalom össze. 



A vulkáni tevékenység megkezdésétől kezdve területünk az előbb em- 

 lített tényezők átalakító hatása alatt állott. 



Hatásuk kétféle irányban nyilvánul : a kőzetek elkovásításában, a 

 quarczitok lerakásában és a zöldkő és telérképzödésben. 



A kőzetek elkovásodása, quarczitok. 



Szabó térképén a quarczitok mint hidroquarczitok és mint palaeozói 

 quarczitok vannak kijelölve. 



Vegyünk kettőt a Szabó palaeozói quarczit előfordulásaiból szem- 

 ügyre. 



Paheozóinak mondja például Szabó a Kerling quarczitját. 



A helyszínen eszközölt bejárásból kitűnik, hog}^ a Kerling quarczitja 

 elkovásodott granodiorit. Az ép kőzetből az elkovásodotton át a tiszta 

 quarczitba meg van a fokozatos átmenet. Ugyanaz a folyamat ez, mely a, 

 mint látni fogjuk, a felérek képződésénél a környező kőzetet elkovásította. 

 Igen szépen látszik ez például Körmöczön, a hol a fő telér mentén az úgy- 

 nevezett Sturznál hatalmas ilyen quarczitokra akadunk. Ennek palíeozói 

 koráról tehát szó sem lehet. 



Ez az előfordulás adja meg quarczitjaink egyik typusát. 



* ScHAFARZiK. A Cserliút piroxcnaiule.sitjei. Földtani Intézet évkönyve, TX. k.. 

 317. oldal. 



BöcKH H. Najív-Miiros környékének f'tddtani viszonyai. Földtani Intézet év- 

 könyve, XIII. kötet. 



