JKLENTÉS A SKLMKCZBÁNYAI Kt'lzKTEK KOR\ IS/ONYAIKÓL. 317 



A másik typust a Sza]5Ó által szintén pahoozoinak mondott szállás- 

 hegyi qiiarczit adja. Ez a Szálláshegy triaskorú meszeinek a csapásában 

 fékszik. Dőlése is velük megegyező. A Handerlova völgyben werfeni palára 

 van települve. Pettko ezt a qnarczitot elkovásodott triasmésznek vette és 

 «GeologischeKarte der Gegend von Scheranitz» czímű művében az 5. olda- 

 lon ezt írja: «entsteht er (t. i. a quarczit) an anderen Orten unzweifel- 

 haft aus dem über den triassischen Schiefern liegenden Kalksteine durch 

 allmahliche Sililication». 



Én is hajlandó voltam ezen felfogásra. Dr. Pálfy Mór barátomnak 

 azonban a szklenói völgyben levő mészégetőnél sikerült egy új feltárást 

 találnia, melyből kitűnik, hogy a (juarczit a triasmész alá települt, tehát 

 a mész és a werfeni pala között foglalt helyet s valószinüleg a lunzi quar- 

 czitokkal aequivalens. 



Az összes Szabó által palípozóinak vett quarczit-előfordulások ebbe 

 a két kategóriába tartoznak. 



A míg a kovasavas-oldatokat tartalmazó meleg vizek egyrészt a meg- 

 levő kőzeteket kovásították el, másrészt az egyes mélyedésekben össze- 

 gyűlve hidroqiiarczitokat raktak le. Ilyenek az iliai hidroquarczitok, továbbá 

 a Geletnek és Bartos-Lehotka körül előfordulók. Hlinik és Vihnye között 

 Pettkó a hidroquarczitban egy emlős koponyát is talált.^ 



A zöldkövesedés. 



A postvulkanikiis tényezők egyik-másik fontos hatása a zöldkő és az 

 ezzel kapcsolatos telérképzödés. 



A zöldkövesedés, a propylit, kérdése előkelő helyet foglal el a geoló- 

 gia történetében. Minket közelebbről is érdekel, mert Szabó József volt 

 az első, ki 1873-ban a bécsi világkiállításon kiosztott füzetkében hangsú- 

 lyozta, hogy a propylit «azon módosulat, melyet valamely öregebb trachit- 

 fajon leginkább a kénes és vízpárás exhaltiók idéznek elöw. 



Utóbb 1877-ben ^ és 1878-ban ^ egész határozottsággal nyilatkozott 

 ily értelemben. 



Magyar emberé az érdem, hogy a EicHTHOFEN-féle felfogással szem- 

 ben, melyet Zirkel még ma is vall, azt a felfogást hirdette, a melyet a 

 másik nagy német petrographus Rosenbusch szintén követ. 



^ Bericht über die Mittlieilnngen von Freundon der Naturwissenschaften in 

 Wien. Bd. IV. 170. és 457. oldal. 



'"^ Ueber die Chronologie, Classification und Beuenuuug der Trachyte von 

 üngarn. Előadatott a német földtani társulat 1877 szept. 28-án Bécsben tartott 

 gyűlésén. 



^ Petrographiai és geológiai tanulmányok Selmecz környékéről. Földtani 

 Közlöny 1878. 



