JELENTÉS A SELMKCZBÁNYAI KÖZETKK KOKVISZONYAIRÓL. 321 



kat észlelhetünk, alig, vagy épen nem látunk változást. Az ásványképzök 

 a likacsos kőzetben egyszerűen szétfolytak, eltávoztak. 



Ugyanígy áll a mi esetünkben. A felszálló oldatok nem voltak egyes 

 hasadékok mentére szorítva, hanem széjjelfolytak és így telér nem kép- 

 ződhetett ki. 



A zöldköveknek a telérekhez kötött volta nemcsak a selmeczi, de a 

 körmöczi, vihnyei és hodriisi területekre is áll, úgy hogy joggal tekintjük 

 a zöldkövesedést postvulkánikus hatások eredményének. És most legyen 

 szabad néhány szóval Zikkel ellenvetéseire reflektálnom, melyeket a zöld- 

 kövek a propylitnek a mi értelmünkben való felfogása ellen tesz.* 



.!(/ 1. ZiRKEL azon ellenvetése, hogy a propylitek quarczában nem 

 találni soha üvegzárványt, hanem csakis folyadékzárványt, mig a dacitok- 

 ban csaknem kizárólag üvegzárvány, nem felel meg részben a tényeknek, 

 részben pedig egyszerű magyarázatát leli. 



A mi granodioritunk szintén zöldköves, a hol a hodrusi teléreket tar- 

 talmazza és bizon}^ ép kifejlődésében is tartalmaz folyadékzárványt. Hogy a 

 propylitek quarczában az üveges zárvány hiányzik, azt egyszerűen abból 

 magyarázhatni, hogy azok elváltoztak a vulkáni utóhatások befolyása 

 alatt. 



Ad S. Az eltérő szövet a zöldkő és az ép andesit között, a mint láttuk, 

 fokozatosan áll elő és tényleg történtek nagyon is lényeges átváltozások, a 

 mint azt a közölt képek is igazolják. 



Ad 8. Ami ZiRKEL azon ellenvetését illeti, hogy különös, hogyazöld- 

 kövesedés csakis plagioklas kőzeteken megy végbe és nem a trachitokon is, 

 a következőkkel felelhetni. 



Zöldkőképződés ott tapasztalható, a hol nagyobb eruptiókkal állunk 

 szemben és itt is csak egyes centrumokra szorítkozik. így az egész nagy 

 selmeczi eruptív területen Selmecz, Hodrus és a Vihnyei völgy az, a hol 

 zöldkövesedés fellép. Mindig a felérek kíséretében találjuk. Ha például 

 Selmecztől É-ra megyünk, Tepla körül a nyomát sem leljük. Nem találunk 

 zöldkövesedést a Cserhát pyroxen andesitjeinél sem. 



Zöldkövesedés mindig csak ott lép fel, a hol különös intensiv postvul- 

 kánikus tevékenység révén telérképződés folyt. Ehhez pedig igen nagy ki- 

 terjedés, a vulkáni tevékenység nagymérvű fellépte szükséges. Ez egyúttal 

 felelet azon ellenvetésre (4), hogy miért nincsenek minden andesitterüle- 

 ten elváltozva a kőzetek. 



Az, hogy csakis a plagioklas tartalmú harmadkori kőzetek vannak 

 zöldkövesedve, ha nagyjában is, de föltétlenül nem áll. A szklenói völgyben 

 typikusan zöldkövesedett rhyolithot, a mely sanidint tartalmaz, tehát tra- 

 chit, találunk. 



* Lehrbuch der Petrographie. R. kiadás, II. kötet, 592—594. oldal. 

 Földtani Közlöny. XXXI. köt. 1901 -21 



