328 Dí BÖCKH HUGÓ. 



Eöviden összefoglalva adtam ez előzetes jelentésemben kutatásaim 

 eddigi eredményét. A részletekre itt ki nem térj eszkedh etem. Azt a mint 

 már emiitettem, a selmeczi közetek monographikus feldolgozásában fogom 

 tenni. 



Ha valami újat, használhatót nyújthattam szaktársaimnak, a mi a 

 figyelmet megérdemli, úgy ez gazdag jutalom lesz számomra. 



Függelék. 



Előzetes jelentésemben a dioritra nézve nem tudtam közvetlen 

 bizonyítékokat szolgáltatni annak posteoczén és a pyroxenandesitnél fia- 

 talabb korát illetőleg, A magyarhoni Földtani Társulat ez évi selmecz- 

 bányai kirándulása alkalmával a résztvevő geológus urak közül többen 

 úgy is nyilatkoztak, hogy ők egyelőre nem találnak okot arra, hogy a 

 dioritra is fiatalabb kort tételezzünk fel. 



Én már akkor reáutaltam, hogy a diorit régibb kora mellett nincs 

 más bizonyíték, mint az, hog}' a legtöbb diorit, a mit ismerünk, tényleg 

 régibb korú és hogy eddig általában az olyan dioritokat, a hol nem lehetett 

 a fiatalabb kort közvetetlen bizonyítékok alapján megállapítani, az uralkodó 

 felfogás ala])ján, régibb közeteknek tekintették a geológusok. A régibb kor 

 ellen szól azonban a diorit-törmelék hiánya az eoczén konglomerátokban 

 és az, hogy kiszakítva az eruptió sorrendből, igen bajos fellépésére meg- 

 okolt magyarázatot adni. Dr. Uhlig bécsi egyetemi tanár úr akkor szintén 

 az én nézetemhez csatlakozott. 



Azóta Cseh Lajos barátommal együtt kiváló figyelmet szenteltünk o 

 kérdésnek és sikerült is oly közvetlen bizonyítékot találnunk, mely az én 

 felfogásom helyességét igazolja. 



A páduai Ó-Antal táró vaspálya szintjén ugyanis ()7() m-re a tárc) 

 szájától a diorit pyroxenandesit rögöt zár magában. Azt is ki lehet mutatni, 

 hogy a diorit a pyroxenandesit közelében apróbb szeművé vált. Ez a zárvány 

 kétségtelenül igazolja, hogy a diorit fiatalabb a pyroxenandesitnél és ennél- 

 fogva harmadkori kőzet. 



Ugyancsak ezen a szinten diorit zárványokat találni a granodioritban 

 is. Ilyenek vannak 400, 420 és 575 m-re a táró szájától, a mi megint a 

 diorit és granodiorit viszonj^át teszi kétségtelenné. 



Ezen a szinten és pedig a függélyes ér, a Mátyás- és Erzsébet-ér 

 mentén, még igen érdekes megfigyeléseket tehetni a korviszonyt illetőleg. 

 Úgy látszik, hogy az aplit kitörése után a telérképződés viszonyaiból 



Ítélve - nyugalmi időszak következett be. Talán ez magyarázza meg a 

 biotit-andesitnek basikusabb voltát. 



