A SZOVÁTAI MELEG KS FORR(') KONYHASÓSTAVAKRÓL. 333 



ben, a magyorósi-tónál már nagyobb mélységben is és még inkább a fekete- 

 tónál nagyobb mennyiségben találunk állati és némi növényi életet. 



Az állatok közül nébány poloska és rák faj van főképen képviselve s 

 különösen a fekete-tóban elég nagy számban találhatók. A tó felszínén 

 legyek és poloskák úszkálnak, illetőleg futkosnak. A növényzet közül a víz- 

 ben kiváltképen fadarabokon, faoszlopokon bizonyos moszat tenyészik. 

 Békát a Í20/o-os sósvíz])en már nem találunk. 



A sóspatakok környékén, a hol a víz 4 — 5"/o-nál nem töményebb, 

 vagy pedig a tömény sósforrásoktól bizonyos távolságnyira, jellemző 

 vastag húsos, rendszerint nagyobb csoportokban élő és erősen sósízű, 

 hol veres, hol zöldesszinű növényt találunk, ez a Salicornia herbacea. 



A sósvíz környékén néhány sósnövényen kívül más növényzet telje- 

 sen hiányzik. 



Ha pedig a tömény sósvizet a növényzetre, vagy a fák tövére hosszabb 

 ideig folyatjuk, úgy a fű, sőt a nagyobb fák is, miként tapasztaltam, rövid 

 néhány nap alatt kivesznek, levelei elszáradnak s úgy néznek ki, mintha 

 azokat leforráztuk volna. 



Ha pedig a hangyák járta talajt sóval behintjük, úgy ezen terület- 

 ről a hangyákat teljesen eltávolítjuk. 



A sósszíklákon és környékén, a nyári időszakban igen sok a rovar, 

 egész rajokban repked és talán ez az oka annak, hogy ugyanitten feltűnő 

 sok fecskét is találunk. A verebek pedig a meredek sófalak környékén elő- 

 szeretettel tartózkodnak és fészkelnek. 



Az egész sóterületen szétszórva 25 sóőr éjjel és nappal őrzi a sószik- 

 lákat és a sósvizeket. 



A legrészletesebben tanulmányoztam a tne:ivc- vagy Illyés-tavat, 

 azután a tnagyorósi és a fekete-tavakat. 



A medve-tó öt különböző helyén és pedig 1 . az új fürdőház előtt, 

 2. a tó közepén, 3. a veres-tónál, 4. az andesitszikla közelében és 5. a 

 kifolyás mellett, különböző mélységekben megmértem a víznek a hőfokát, 

 a fajsúlyát, továbbá vízmintákat is vettem, hogy azután a chemiai labora- 

 tóriumban a főbb alkotórészeket meghatározhassam. Ily módon a tavat 

 hosszában, szélességében, mint keresztmetszetében annyira megismertem, 

 hogy különféle szelvényeket készíthettem róla magamnak. 



Mivel ezen sóstavakon a hőmérsékleti viszonyok, más tavakkal össze- 

 hasonlítva, egészen elütök, amennyiben a hideg felszín alatt, mindig mele- 

 gebb és melegebb vízréteg következik és a maximum 56 — 70° C. elérése 

 után, a víz megint fokozatosan csökken, ezért a tó egész keresztmetszetében 

 a hőmérséklet fokát közönséges minimura-maximum hőmérővel megmérni 

 nem lehetséges. 



A felszíntől a maximumig (pl. ÖG"^ Ci uralkodó hőmérsékletet még 

 a rendes módon megmérni lehetséges. A maximum alatt fokozatosan 



