A SZOVÁTAI MELEG ÉS FORRÓ KONYHASÓSTAVAKRÓL. 339 



a vízben vagy küinyékén végbemenő vegyi folyamatokra, a bitumen, a 

 pyrit stb. oxidáti ójára gondoltak. 



Miután mostan már elég sok és többféle adat áll rendelkezésemre, 

 megkísértem annak a magyarázatát adni, hogy mi lehet az oka és eredete 

 ezen magas hőmérsékletnek és mely eddigi magyarázatok nem lehet- 

 ségesek. 



Miként a mérések mutatták, a víz fajsúlya és hőmérséklete a tóban, 

 úgy a felső, mint a középső, valamint az alsó rétegek egész terjedelmében, 

 ugyanazon mélységben nagy különbséget nem mutat, azaz a tó bármely 

 helyén, a megfelelő mélységben a víz ugyanegy hőfokkal és megfelelő 

 fajsúlylyal bír. 



Sem én, sem pedig T. Roth Lajos, nagyszámú méréseink közben a 

 fenéken, vagy a partok közelében, pl. az andesitsziklánál vagy másutt, hő- 

 forrásra nem akadtunk, pedig ilyen nagy tömegű melegvízréteg létezésé- 

 hez és fentartásához jelentékeny hőforrást tételeznénk fel. Nagyobb föld- 

 alatti meleg forrás, a hőmérséklet méréseken kívül, a napsütötte és a csen- 

 des tó felületén a víznek mozgása, hullámzása vagy az esetleg felszálló 

 gázok buborékolása által is okvetlenül elárulta volna magát, ilyenfélét 

 azonban soha senki sem látott, pedig a medve-tó már több mint 20 éve 

 létezik és a környék nyaranta eléggé látogatott. 



Ilyen föld alatt létező nagy meleg források olyan módon is elárulták 

 volna magukat, hogy a tóba befolyó patakok vízbősége, az elpárolgás tekin- 

 tetbe vételével és a kifolyó vízmennyisége között nagyobb különbségek let- 

 tek volna észlelhetők, ilyent azonban senki sem tapasztalt. 



Ha a magas hőmérsékletű víz thermális eredetű lenne, úgy a leg- 

 nagyobb véletlenhez tartoznék az, hogy pl. a középső meleg-forró réteg a 

 tó egész terjedelmében egyenlő hőmérsékletű legyen. 



Az eddig felsoroltak, a valószínűség szerint, azt látszanak bizonyítani, 

 hogy a tó meleg vize nem thermális eredetű, de azért ez egészen positive 

 bebizonyítva még nincsen. 



A tó lecsapolása adná erre a leghatározottabb bizonyítékot, ez azon- 

 ban felette költséges és fáradságos bizonyítási eljárás volna. 



Találtam azonban a magyorósi-tó alatt, a sósárok bal partján a nagy- 

 domb aljában, a Eabosnébánya és a pénzügyőrségi laktanya között elte- 

 rülő egy kisebb, 3 — 4 lépés átmérőjű és körülbelől 40 cm. mély, felszínén 

 hideg- és alól melegvizű sóstavat, a melynél a következő méréseket eszkö- 

 zöltem : 



