352 KALECSINSZKY SÁNDOR : 



kimosott területek annyira megnagyobbodtak, bogy a meglazult fedő- 

 réteget már nem birták el, úgy ezek bedőlve a dolinákat alkották, a 

 melyek azután sósvízzel is megtelhettek és a sóstavakat képezték. 



Ilyen bedölések, besüppedések a szovátai sósterületen, majd minden 

 tavaszszal hóolvadás vagy nagyobb esőzés után tényleg keletkeznek. 



A medve-tó keletkezése előtt is a patak vize a föld alá kerülve mint 

 tömény sósforrás jutott ismét csak napfényre ; ezen időszakban a létező 

 sóstavak hidegek lehettek, mert felszínükön édesvíz nem volt, legfeljebb 

 nagy esőzések és a hóolvadás után juthatott rájuk édesvíz, a midőn ezek 

 egyidőre felmelegedhettek. Mihelyt azonban ezen édesvíz lefolyt róluk 

 vagy pedig elpárolgott, a felmelegedés is megszűnt. 



Ilyenféle természetű időleges felmelegedéseket az erdél3'i hideg 

 tavaknál is bizonyára meg lehet figyelni. (Egyesek jelentése szerint ilyen 

 felmelegedést már régóta figyeltek meg, de az okát nem tudták.) 



A mi végül a jövőt illeti, erre vonatkozólag állíthatom, hogy a közel 

 jövőben, néhány emberöltőn át a tavakon különösen pedig a medve-tavon 

 és környékén, valószínűség szerint nagyobb változás történni nem fog, 

 veszedelem nem mutatkozik, ennek daczára azonban a Sóköz és a kifolyás 

 környékén bizonyos mérvű védekezés tanácsos. 



A fent jelzett időt a geológiában csak perczeknek tekinthetjük, de 

 nagyobb geológiai időszakokban a sóstavakon és környékén bizonyára 

 nagyobb változások fognak történni, még akkor is, ha minden körülmény 

 olyan marad, mint az manapság van, bányászás és gyáripar pedig a sót 

 fel nem dolgozza, továbbá semminő katasztrófa nem éri. 



A patakok vize és a csapadékok romboló hatása, egyedül is elegendő lesz, 

 hogy a kősóterületen idővel nag}^ változásokat idézzen elő. 



Eöviden egybefoglalva a mondottakat, a tavaknak és környéküknek, 

 továbbá az egyes meghatározási módoknak leírása után, a nagyszámú 

 mérési adatokból és egyéb megfigyelésekből egész határozottsággal kimu- 

 tattam azt, hogy a szovátai sóstavak meleg és forró vize nem thermalis 

 eredetű és a felmelegedést chemíai folyamat nem idézheti elő. Különféle 

 megfigyelések figyelmemet oda irányították, hogy a felmelegedésnek a 

 forrása más mint a nap nem lehet és ezt a legjobban azzal bizonyítottam 

 be, hogy a helyszínén mesterséges meleg sóstavakat állítottam elő. 



A tömény sósviz a naptól csak akkor melegedik magasabb hőfokra, 

 ha felszínén édesvízréteg van. A felmelegedés foka a kétféle folyadék (édes- 

 víz és sósvíz) fajsúlyainak különbségétől és az édes vizrétcg vastagságá- 

 tól függ. 



Mivel ezen természetes, valamint a mesterséges tavak, a nap mele- 



