MAGYARORSZÁ(} TALAJAINAK BEOSZTÁSA KLIMA-ZONÁK SZERINT. 355 



lékukat rakták le. A folyók nak mélyebb fekvésű völgyei már helyzetük- 

 nél fogva is, de azonkívül a tavaszszal rajtok szétömlő árvizek miatt 

 is állandóan nedves természetűek, a laposak és a mélyedmények pedig 

 határozottan vízállások voltak. Az állandóan nagyobb nedvességű talaj- 

 ban buja mocsári növényzet fejlődött, melyből nagy tömeg szerves anyag 

 halmozódott fel. Víz alatt, vagy vizes helyen a bomlás csekély, a vizi 

 növényzet növekedése pedig buja és évente több növényi rész fejlődik, mint 

 a mennyi elbomlik, ezért ily helyeken a bomló szerves anyag felszapo- 

 rodik. Nedves helyben bomló szerves anyagokból organikus savak kelet- 

 keznek, melyek a talaj ásványait erősen oldják és mállasztják s ezért a 

 vizi növényzettel borított talaj rendesen agyagosabb, mint a körülötte 

 fekvő szárazabb természetű helyek földje. A folyó völgyeinek talaja álta- 

 lában agyagos természetű. 



A folj'ó víztükrének sülyedésénél a völgy magasabban fekvő mélye- 

 dései kiszáradnak, a bennök levő szerves anyag kiszáradva hamar elég s 

 utána sok hamu, illetve szervetlen vegyület marad a talajban. Ha a folyó 

 völgye aszályos klímájú vidéken fekszik, a szerves anyag oxydátiójánál 

 származó sók a talajban felszaporodnak s létre jő a .sds tabtj. 



Meszes vizű folyók öntés-földje is erősen meszes ; ebben a szerves 

 anyag elégésénél felügyeiemlő sók a talaj szénsavas mésztartalmával 

 cserebomlanak, szénsavas káli és szénsavas nátron vagy szóda keletkezik. 

 Ez lesz a székes vagy szikes tála]. 



Hazánk földjének felső rétegei a felsorolt természeti tünemények 

 hatása alatt keletkeztek. A mellékelt kis térképen iparkodtam az egyes 

 talajfajták elterjedését is feltüntetni. 



Az I-el jelzett terület hazánk azon részét mutatja, mely a lősz 

 hullásakor erdővel volt borítva, a hulló por vastag humustakaróra esett 

 s uj szerves anyaggal boríttatott be és az erdő humusával összekeverte- 

 tett. A szerves anyag bomlásánál származó savak az ásványpor szemeit 

 felbontották, miáltal az eredetileg poros talaj agyaggá vált. Ezért az 

 egész területen — mely a mellékelt térképen vízszintesen van vona- 

 lozva — az agyag az uralkodó földnem, mely a lejtő meredekebb vagy 

 lankásabb volta szerint több-kevesebb kőtörmelékkel van keverve. Az 

 erdőborította lejtők és hátak földje fekete színű, erősen humusos. 

 A régibb időben letarolt erdők helyén a humus lassanként elégett s a 

 humusban nagy mennyiségben levő vasvegyületek a humus elégése után a 

 földben mint igen finom eloszlású vasrozsda (vasoxydhydrát) maradnak 

 vissza 8 azt vörösre festik. A hegyeink lejtőit fedő agyagok általában 

 vörös vagy sárgásbarna színűek, nem meszesek, sőt nagyrészt mész hiány- 

 ban szenvednek. A mészkőhegyek lejtőin fekvő föld is csak akkor lesz 

 meszes, ha a mészkő porlós természetű, s ha annak porlása a mállásánál 

 nagyobb mértékű. 



23* 



