MAGYARORSZÁG TAIíAJAINAK BEOSZTÁSA KLIMA-ZONÁK SZKRINT. 359 



humus-savak kilugzó hatása az okozója. Viz alatt való bomlásnál a 

 bomló szerves aiij^ag nem kap elegendő oxygént a levegöliől, mert a fedő 

 vizréteg attól elzárja. A hiányzó oxygént a talaj vasoxyd vegyületeiből veszi, 

 azokat oxydulsókká redukálja, melyek a szénsavtartalmu és humussavak- 

 kal vegyített fedő vízben oldódnak, A tavaszi ár, vagy esetleg csak a téli 

 tavaszi csapadék fölös része a vizzel telt mélyedéseken és laposokon lefo- 

 lyik, s a vas egy részét magával viszi, ez által válik a talaj világos szí- 

 nűvé. A vasvegyületekkel együtt a többi oldható sókat is, mint nit- 

 rogén-, kálisókat, foszforsavsókat, mészsókat, hiimussókat, kivonja a talajból, 

 ily módon egy mészben és vasban szegény világosszürke vagy fehér igen 

 szegény talaj keletkezik, mely nagyon kötött, nehéz munkájú és csak kis 

 termő erővel bir. Például a Duna völgyében Kun- Szt.- Miklós, Akasztó, 

 Hajós között. A folyók völgyeiben lévő talajok (a térképen IV. számmal 

 jelölt fehéren maradt foltok) feketék, ha még humusosak ; világosszürke 

 színűek, ha bennök a humus elégett és a litonuíisaiutklól Lilut/zott talajoJ: 

 övébe lartozual;. 



A keresztben vonalozott rész (a térképen III. számmal van jelölve) 

 egyes szigethegységeket jelöl, a melyeken úgy a lösz, mint az erdei vörös 

 talaj feltalálható. Ezek a szigethegyek a régi «steppe)> közepén emelked- 

 nek s a síkra ereszkedő lejtőik lőszszel, míg a belső völgyek — mint régi 

 erdőtalajok — vörös agyaggal vannak födve. 



Végül az V. számmal jelölt három kis foltról kell megemlékeznem, 

 a mely területek kőzetei a physikai tényezők hatása alatt beálló porlás 

 alapján válnak földdé. A magas hegységben a csúcsokon növényzet nem 

 él, ott a kőzetet rajta a diluviumban felgyülemlő mozgó hóréteg, a gle- 

 cser nyomása és morzsoló hatása porlasztotta földdé. Az ily módon kelet- 

 kező talaj agyagos részt alig tartalmaz, főként homok-, dara- és kőtörme- 

 lékből áll. Ez hazánk talajainak physikai mállás, illetve a porlás útján 

 képződött öve. 



Az itt kifejtettekből kitűnik, hogy Ramann e beosztása, melyet az 

 érdemes kutató nagy tanulmányozó utazásaiban szerzett bő tapasz- 

 talatai alapján fölállított, nemcsak általános érvényességű, hanem spe- 

 ciális esetekben, kisebb területekre nézve, mint pl. hazánkra is, teljesen 

 érvényes. E beosztás hatalmas lépést jelent a talajismeret fejlődésében. 



