IK SCHAFAKZIK FERENC'Z : 



mindenekelőtt az érczbeváltást tekintettük meg. Miután az egyes bánya- 

 müvekben az érczekben lévő szabad aranyat foncsoritás útján kivonták, a 

 hátramaradó marat beváltás czéljából ideszállítják. A mára vagy kéneg- 

 mara, vag}' kvarczos mára, s mind a kettő lehet szegény, ha tartalma 

 < 30 grammnál métermázsánkint, és gazdag, ha benne ennél több az ara- 

 nyos ezüst. Ebben az aranyos ezüstben az ezüst gyakran úgy viszonylik az 

 aranyhoz, mint 2 : 2*3. Eitkán emelkedik még a leggazdagabb marákban is 

 az arany-ezüst tartalom a 300 gr. fölé. A marák kéntartalma 30 — 40 'Vo 

 között változik. 



Marát íokéjíen a következő helyekről váltanak be : Boicza, Botes, 

 Bucsum. Csertesd, Kajanel, Kristyor, Korna, Nagy- Almás, Szelistye, Tekerő, 

 Verespatak, Zöldpatak, sőt még Selmeczbányáról is. Ez érczekből az ara- 

 nyos ezüstöt pörkölés és lúgzás után nyerik ki. A marában levő kénből 

 pedig tiszta ként és kénsavat állítanak elő. A ként csakis azért produkálják, 

 hogy belőle a földmivelésügyi minisztérium részére szénkéneget készíthes- 

 senek. S a fíJJoxcrn elleni harczra évenként több ezer q készül itten, a mit 

 18 írtjával engedhetnek át az érdekelteknek.* Minthogy a marákból nyert 

 kén ilyen mennyiségű szénkéneg előállítására kevés volna, a kén szükség- 

 letét Girgentiből pótolják. A szénkénegen és kénsavon kívül végre még 

 igen tiszta vasgáliczot is állítanak elő a zalathnai kohóban. 



Július 4.-én reggel 5 órakor elindultunk Abrudbánya felé. Zalathna 

 városán kívül sűrűn egymás után kárpáti-homokkő feltárásokat pillantot- 

 tunk meg. Tölibé-kevésbbé íinomszemű, szürke vagy barnás homokkövek 

 ezek, közben homokkő-palákkal, vagy olykor feketés agyagpala közfekvetek- 

 kel. Helyenkint azonban valóságos durva poligén konglomerátokká is lesz- 

 nek ezek a homokkövek s ilyen pl. az az előfordulás is, a melyet Valea 

 Doszuluj községben, a templom közelében láttunk. Különböző színű és 

 nagyságú kvarczgörgeteg és földpátszemek alkotják ezt a homokkövet, a 

 melyben tömött, foraminiferás, mezozoos mészkő darabkái is foglaltatnak. 

 Mészkőszirtek, a melyek minden látszat szerint a kárj^áti homokkőbe van- 

 nak begyűrődve, szintén előfordulnak az Abrudbányára vezető út mentén, 

 de csak gyéren, s egy ilyen előfordulást a Yalea Doszuluj templomától kissé 

 D-re, mintegy O'.") km. -re figyeltünk meg, az országút és a patak nyugati 

 oldalán. Feljebb, Valea Doszulujtól ENy-ra, a «Casoi» házcsoport melletti 

 útkanyarulattól kissé D-re, az ottani finomszemű, kemény, barnás kárpáti 

 homokkövet útkavicsoló czélokra, kőbányában fejtik. 



* Mintán ezt a szert nálunk is sikeresen alkalmazzák a tiiloxera irtására, a 

 szénkénejí f'ofíyasztása évről-évre najj^yobb arányokat ölt. 1897-ben 6157 cj, 1898-ban 

 10.31IÍ (j és 1899-ben 13.598 (j fogyott el, a moly mennyiségeknek legnagyoi)b része 

 a zalathnai gyárból került ki. Ezzel a fokozott szükséglettel szemi)en legújabban 

 tervbe vették, hogy Zalathna szállítóképessége a szénkéneggyár kibővítése által 

 Hi.OOO q-ra emeltessék. 



