K SCHAFAKZIK FERENC'Z : 



mely valamikor sokkal nagyobb, még pedig az oszlopok állásából ítélve, 

 gömbölyödött, púpalakú lehetett. Ennek a bazalttömegnek a hossza mint- 

 egy 400 m., mig szélessége SC m.-nél többet nem tesz. Alul az átlag 

 0*30 cm. vastag oszlopok függélyesen állanak, a csúcs felé pedig kifelé 

 hajlók, s a mostani 90 — JOO m. magas fal úgy keletkezett, hogy az osz- 

 lopos bazalttömegnek idővel tetemes része levállott és leomlott. Ilyen 

 sziklahullások folyton történnek még most is és a velejáró hatalmas dörgés 

 az, a mitől e hegy nevét veszi. A két Detunata közti nyeregben kárpáti 

 homokkőre bukkanunk, a nyeregtől D-re pedig a másik Detunata, a Űo- 

 coasa emelkedik, a mely a mellett, hogy anyaga és szerkezete a goaláé- 

 hoz hasonló, inkább kúpalakú. Oszlopossága azonban a sűrű erdő miatt 

 nem tűnik fel annyira. A két Detunátának részletesebb ismertetését Lóczy 

 LA.Josnak (Turisták Lapja, I. köt. Budapest, 241 — 247. oldal) és Berwerth 

 FKiGTEsnek (Jahrb. des siebenhürgischen Karpaten-Vereines. Nagy-Szeben, 

 1893. 19—26. oldal) köszönjük. 



Ennek a kirándulásnak a befejezése után éjjeli szállásra x\brud- 

 bányára, az aranyvidék központjába siettünk, hol ezen város érdemes kép- 

 viselete részéről, igen tisztelt polgármesterével, Boer Béla kir. tanácsos 

 úrral az élén ritka szives és meleg fogadtatásban részesültünk, a mint ezt 

 részletesebben már más helyen is előadni szerencsém volt. 



Július 5.-én. Ezt a napot Verespataknak szenteltük. Első dolgunk 

 volt NiCKEL JÁNOS és Urbán Mihály urak szíves kalauzolása mellett az 

 orlai szt kereszt altániál megtekinteni. Ezen altárna hajtását a múlt 

 század második felében nemcsak abból a czélból indították meg, hogy a 

 fölötte lévő sok apró magánbányából a vizet lecsapolják, hanem azért is, 

 hogy ebben a mélyen fekvő szintben újabb bányászati feltárásokat is létesít- 

 senek. Ezzel a munkával csak szakadozva haladtak előre s nevezetes fordulat 

 csak 1 SoO-ben állott be, a mikor a kincstár Wiesner és Rittinger tervei 

 alapján a további feltáráshoz erélyesebben hozzálátott és az érezek szállí- 

 tására bányavasutat, valamint feldolgozására tökéletesebb szerkezetű zúzó- 

 kat építtetett. Azóta az altárna bányászata változó, de egészben véve pozi- 

 tív haszonnal járt. Az altárna ez idő szerint a m. kir. bányatársulaté, a 

 melynek részesei a m. kir. kincstáron kívül még egyes magánbányabirto- 

 kosok is. 



A régibb irodalomban és iratokban sokaknak neveivel találkozunk, a 

 kik Verespataknak geológiai vagy bányászati viszonyaival foglalkoztak, de 

 legbehatóbban és alapvető módon Posepny Ferencz tanulmányozta az ottani 

 viszonyokat a hatvanas évek vége felé. Megfigyeléseinek helyességét meg- 

 erősítette később Szabó József (lS75-ben), legújabban pedig Gesell Sándor 

 m. k. főbányatanácsos és főgeologusnak bányageologiai fölvétele, a mely- 

 nek térképvázlattal felszerelt leírása a m. kir. földtani intézet legközelebbi 

 «évi jelentései "-ben várható. E szerint a verespataki érczterület a nagy- 



