10 Dí SCHAFARZIK FERENCZ : 



Bemeuve az altárnába, kezdetben az ú. n, ablakokban, t. i. a kőzet 

 tauulmányozhatása czéljából be nem falazott pontokon, kárpáti homok- 

 követ és palát láttunk, beljebb azután ennek érczczel impregnált zónája 

 következik, a melyet ezért nemes homokkőnek is mondanak. Az érez főleg 

 apró piritszemcsékböl és ezekben finom osztatú aranyból áll. A homokkő 

 után következik azután (az altárna 600. métere körül) a « helyi üledék", a 

 mely szintén impregnálva van érczczel. Ez a helyi üledék élesen válik el 

 az alatta fekvő dáczittól, mint erről a Kirnik felé vezető oldalvágatban 

 meggyőződhettünk. A dáczit szintén ércztartalmú s különösen a kirniki 

 tömzs az, a mely az altárna feletti régiókban igen gazdag aranyban, neve- 

 zetesen a hires Katroncza-tömzs, a melyben ezen század második tizedé- 

 ben egy nagy aranyleletre bukkantak. 



Láttunk továbbá a Zeus-i vágatban tipusos glammot is, a mely itten 

 a helyi üledék és a dáczit határán keskeny paszta gyanánt köpenyszerüleg 

 hozzásimul az Afíinis-Boi dáczittömzséhez s minthogy ez a kőzet igen 

 dúsan van érczczel impregnálva, igen becses zúzóércznek tekintendő. 



Miután így általánosságban az altárna kőzeteivel megismerkedtünk, a 

 Zeus-i vágat dáczitjában épen kifejtett arany telérke megtekintésére siettünk. 

 Ez a telérke mindössze csak néhány milliméter vastagságú volt, de benne 

 szép lemezes arany fordult elő. Tudjuk, hogy a világ legszebb aranykris- 

 tályai Yerespatakon fordulnak elő s Gerh. vom Kath volt az, a ki 1877-ben 

 épen ezeket a lemezalakú kristályokat tette vizsgálódásainak tárgyává, 

 kimutatván rajtok az 0, ooOoo, cxdO és ooOj alakok kombináczióját (Groth's 

 Zeitschrift f. Kryst. 1877. 1. oldal). Az aranykristályok szine világossárga, 

 a sok ezüst miatt, a mely bennök előfordul. Loczka József tagtársunk 

 meganalizálta a verespataki aranyat, s úgy találta, hogy egy leveles arany- 

 minta í27'60o/o, egy ikositetraederes csoport pedig 33'2io/o ezüstöt tartal- 

 mazott (Akad. Ért. a term. tud. köréből, 1885, XV. 1. oldal). Mivel tehát a 

 verespataki arany 5o/o-nál több ezüstöt tartalmaz, némely mineralogus 

 elkülöníti a tulaj donképeni aranytól és clcctrum néven jelöli. 



Igen szép és gazdag aranystufákat láttunk továbbá a m. kir. bánya- 

 hivatal irodájában is, a melyek közül tagtársaink néhányat meg is vásá- 

 roltak. 



Délután a Csetátyéra menet a Kirnik hegy oldalán a kaolinos dáczitot 

 láttuk, az ő szabadon kihulló kvarcz dihexaedereivel. Magának a Csetátyé- 

 nek a kőzete ellenben egy poligén breccia, a melyben a sok dáczittörmelé- 

 ken kívül homokkő és csillámgnejszzárványok is láthatók. Ez a kőzet igen 

 hasonlít az altárnában látott helyi üledékhez. A Csetátye tetején vannak 

 azok a nagyszerű vajasok, a melyekből a régi Alburnus major római lakói 

 az aranyat kifejtették. Régi időkre emlékeztető festői sziklaromok, a melye- 

 ket egy alkalommal dr. Schmidt Sándor tagtársunknak sikerült fotogratián 

 is megörökíteni. (3. ábra). Újabban veszedelem fenyegeti ezeket a maga 



