14 Dt SCHAFARZIK FERENCZ : 



főképen szerepel, s a melyet már jövet az út mellett is láttunk. A bánya 

 mélyében ez a kőzet frissebb, mint a külszínen. A bányaműveletek által 

 feltárt andezittömzsöt sötétes kalcziteres metamorf pala veszi körül, a mely 

 mint zúzóércz igen becses, a mennyiben bőven tartalmaz érczzsinórokat. 

 Bold. Peimics György ernyedetlen szorgalmának köszönjük a Csetrás hegy- 

 ség geológiájának és érczteléreinek leírását. Az ö figyelme a bárzai bányá- 

 ban történt feltárásokra is kiterjedt, a melyeket akként foglalt össze, hogy 

 a bárzai hegy a legnagyobb valószínűséggel szabályos lávakúpnak tekin- 

 tendő, a melynek gombaalakú kalapja alatt gyűrűalakban a csatornát ki- 

 töltő andezit kocsány körül ahil mediterrán (?) agyag, fölötte pedig a hamu, 

 vagyis andezittufa ülepedett le. A palás agyagnak az a része, a mely meta- 

 morfozálva nincsen, a bányákra kerül s itt sikerült benne egynéhány rossz 

 megtartású növénylenyomatot találnunk, a melyek Dr. Staub M. tanár úr 

 meghatározása szerint Ciniuinionudn Ho^iHmiissJeri, Heer. és cf. F(i(/U!> 

 (Icuealioni.'i üng. fajokból származnak.-*' Sajnos, hogy az előbbi jól 

 meghatározható faj nagy vertikális elterjedtségénél fogva, a szóban forgó 

 lerakodások pontosabb geol, korára biztos következtetés nem vonható. 

 Ezért igen kívánatos volna, ha ezen a helyen alkalmilag újabb és bővebb 

 gyűjtések eszközöltetnének.*-'' 



A Bárzahegy andezíttömzsében sok telér van, de a főszerepet a két 

 egymással parallel futó telér viszi : a Zsófia és Magdana telér. Csapásuk 

 ENy — DK-i. Ezek a főtelérek azonban sűrűn vannak diagonális mellék- 

 telérek által összekötve és ez a telérhálózat legdúsabban tartalmazza az erezet 

 a középmezőben. A mellékelt bányageologiai vázlatot (4. ábra.) Jung Dániel 

 bárzai bányagondnok szívességének köszönöm és ezen láthatunk diagonális 

 teléreket is. Szerinte ezek a diagonális felérek, illetve zsinórok azért neve- 

 zetesek, mert szabad aranyban rendszerint gazdagabbak, mint a főtelér. Az 

 arany felhalmozódása többnyire az összeszögelések hözeh'bcn szokott elő- 

 fordulni s csak ritkábban magán a teléregyesülés pontján. Szigorú szabályt^ 

 hogy az összeszögelésnél mindig szabad arany forduljon elő, felállítani 

 azonban nem lehet, a mennyiben a teléreknek némely főösszeszögelése 

 aranyban feltűnően szegény. A telérekhez hozzácsatlakoznak azonban egé- 

 szen vékony, 1 — 5 mm.-es kovandzsinorok, úgy a fedő, mind a fekvő felölj 

 a melyek, ha közelítőleg derékszög alatt érintik a télért, szabad aranyban 



*■ Ez az utól)lii faj m liarinadraiifíú erek liiánya miatt nem ]iatár(i7,liat('> mejí 

 teljes biztonsággal. 



** A mellékelt áhrán a felső konglomerát és tnfafolt a jobb alsó savokban 

 lévővel összekötve nincsen. Néhány nap előtt azonban szivcs volt a bányaigazgató- 

 ság nekem a Francisca-telér legújabb feltárásaiból közeteket küldeni, még pedig 

 konglomerátot és homokos pirites agyagpalát a fekvőből, valamint ugyancsak agyag- 

 palát a fedőből is. Ezen kőzetek á — 15 m. vastagságban kiséj-ik a télért és mintegy 

 összekapcsolni látszanak a két konglomerátfoltot. 



