AZ 189Í) ÉVI TÁRSAS KIRÁNDULÁSRÓL. 15 



többnyire gazdagok, bár e tekintetben is mondhatjuk, hogy nincsen szabály 

 kivétel nélkül. 



A Mihály és Zsófia telérek kitöltése kvarczos, míg a Magdana hasa- 

 dék tölteléke inkább mészpátos. A Magdana teléren helyenként sok az 

 agyag, a mely azonban szintén aranytartalmú. Ezek a telérek némely 

 ponton l'o m. vastagságot érnek el. 



A bányaműveletekkel eddig 1:20 m.-re jutottak le a mélységbe, vagyis 

 60 m.-rel a Kőrös nivója alá. Ez a bánya ez idő szerint bőven rendel- 

 kezik zúzóérczczel s könnyen szállíthatna másfélszer vagy kétszer annyit 

 is, mint jelenleg. 



Július 7.-én reggel Muszáriba mentünk, a mely bányatelep Brádtól lég- 

 vonalban kb. 4 km.-re fekszik DDK-re. Utunk végső szakaszán, a mely a rudai 

 völgyben vitt fölfelé, még néhány többé-kevésbbé ép tárnanyilás, valamint 

 imitt-amott egy-egy primitív parasztzúzó látható, a melyek arról tanús- 

 kodnak, hogy e vidéken érczbányászattal foglalkoznak, illetve foglalkoztak. 



A muszári bányatelken * a jelenleg mívelés alatt álló és jó karban 

 tartott bányaműveken kívül négy egymással párhuzamosan futó hatalmas 

 horpadásos zóna található, a melyek átlag DK-i csapásnak és 700 — 800 m. 

 hosszúak. Az egykori bányamívelésnek ezen nyomai kétségkívül igen régiek, 

 de WoDACK H. jelenlegi bányagondnok véleménye szerint alig tehető fel, 

 hogy rómaiaktól eredjenek. Több, kalapácscsal és ékkel egyenes irány- 

 ban hajtott tárna arról tanúskodik ugyanis, hogy itt régente igen ügyes 

 bányásznép dolgozott, de a tárnák nagyobb méretei, valamint kivitelök 

 módja, a lámpafülkék teljes hiánya, valamint azon körülmény, hogy e bá- 

 nyákban semmiféle szerszámok nem találtattak, mind megannyi bizonyí- 

 ték arra nézve, hogy e bányák nem rómaiak. Miután számos evés, valamint 

 a régi hányók kőzete nagyobbrészt erősen aranytartalmú, bizton következ- 

 tethető, hogy az itt működött régiek csakis szabadaranyra bányászkodtak, 

 magát a télért pedig, mint nem elég jövedelmezőt, figyelmen kívül hagyták. 



1889-ben Henoch G. német titkos bányatanácsos Gothából több 

 kisebb-nagyobb bányatelket vásárolt össze a Geisslingenben székelő geiss- 

 lingeni ipartársaság részére. Az ilyen módon egy kézbe egyesített bánya- 

 telkek külön birtokosoké voltak s részint a Rudához tartozó muszári völgy- 

 ben, részint a Lunkoj község határához tartozó Gyalu fétyi hegyen feküdtek. 

 Az új bányabirtok a Mu>izári tirani/Jtniina nevet kapta ; bányajogosítmánya 

 pedig kitett 24 telket és 1 határközt, vagyis összesen l.í245,048 m.'-^-t. To- 

 vábbi 4, a «Eudai 12 apostoli) nevű bányatársulattól vásárolt, 229,704 m.^ 

 nagyságú bányateleknek hozzácsatolása által az egész bányabirtok össze- 



* Ezen szakasz niegirásánál Wodack Hermann bányagondiiok úr S féloldaliiyi, 

 a nmszári bányageologiai viszonyokkal foglalkozó s nekem a bányaigazgatóság 

 útján előzékeny módon rendelkezésemre bocsátott kézii'atára támaszkodtam. 



