IS 



d; sc'hafakzik ferencz 



a hol az némelykor, mint péld. a Lajos-altáró szádája felett gömbös 

 elválású. 



Az arany részint parányi, szabad szemmel nem látható szemcsék 

 alakjában fordul elö a felérek piritszemcséi között, részint pedig szabad 

 arany gyanánt lép fel, még pedig olykor tekintélyes nagyságú tömegekben. 

 A szabad arany alakzata többnyire denderes, mohalakú vagy lemezes. 

 A lemezek parallel csoportosulása folytán néha több kilogramm súlyú 

 tömegek is keletkeznek. Az aranynak a bányásztól kedvelt kiséröje a pirit, 

 illetve a markazit, ezenkívül a szfalerit ; a galenit jelentkezését ellenben 



(■>. ábra. A muszári 1S9I november ö.-i nagy arauylelet. 



nem látják szívesen, a mennyiben ilyen esetekben az arany mennyisége 

 csökken. Ezért a galenitet « aranyrablón ak» nevezik, 



A zúzóércz általában 4- (> gr. aranyat tartalmaz tonnánkint, egyes 

 chalkopirites fészkek ellenben 7 — 8 grammot is. 



1891-ben november 6-án történt, hogy a Mária-tárón, mintegy 

 70 m. -nyíre a III. keresztvágattól DDK-re nagytömegű aranyleletet ütöttek 

 meg.* (6. ábra.) A dús nyitás Wodack H. úr, valamint a bányaigazgatóság 

 szíves közlése szerint 30 óra alatt 55'492 kgr.*"*' aranyat eredményezett. 



* L. Franzenau Ágoston: A Brád környékén tett nagy terniésarany-lelotröl. 

 Földtani Közlöny. Budapest, 1892. XXII. köt. 80— S2. old. 

 ** Franzenau Acíüston 57-7áti kg.-ot említ. 



