AZ 1809 EVI TARSAS KIRÁNDULÁSRÓL. 



19 



WoDACK bányagondnok úr, akkori bányamérnökével, Wützig úrral 1 4 óráig 

 személyesen dolgozott az arany fejtésénél és ezalatt 30 kgr.-ot hozott ki. 



Az aranynak ezen bőséges előfordulása Wodack szerint az által okoz- 

 tatott, hogy a Clára-telérhez, a mely már amúgy is a Carpin-telérrel talál- 

 kozott, még azonfelül egy O'Oo — 0*10 m. vastag piritzsinór is hozzácsatla- 

 kozott. Ezen kivül még nagy számban egészen finom kovandzsinórok is 

 húzódtak a mellékkőzetböl a Clára-telér felé (7. ábra.). 



Ezen gazdag lelet folytán az addig egészben véve D-felé hajtott Lajos- 

 aitáró irányát megváltoztatták és DDK-felé a Mária-táró alá vezették, a 



^ 1 ^ ^ 5 Tnti/ 



7. ábra. Az 1891 november (J.-i dús aranylelet előfordnlásának vázlata : aa = Klára- 



telér, bb = Carpin-telér (régibb telér, mely a fiatalabb Klára-telér által szenvedett 



elvetödést), c = aranyat hozó pirit-zsinor, d = finom kovandzsinórocskák a lágy, 



mállott mellékközetben. Wodack H. bányagondnok felvétele szerint. 



mi későbben fényesen meghozta a gyümölcsét. A kb. 45° alatt dűlő Clára- 

 telér Mária- és Lajos-tárnák közti része ugyanis szabad aranyban rend- 

 kívül dúsnak bizonyult. Nagyobb mennyiségű szabad aranyra e helyen 

 1895 júniusban bukkantak és ez áldás tartott egészen 1898 január haváig. 

 Ezen idő alatt pontosan 823"655 kgr. szabad aranyat fejtettek ki e telér- 

 részböl, azonkívül zúzás útján még kb. 274'5 kgr.-t nyertek. A mint az ide 

 mellékelt fejtési térképvázlatból láthatjuk (8. ábra), a szabad arany függő- 

 legesen 30 m.-ig tartott a Lajos -altáróról föl egészen a Mária-táró szint- 

 jéig s a telér nemességét egy párhuzamosan futó, a telérhez hol hozzá- 

 simuló, hol pedig tőle távozó piritzsinór jelentkezésének lehetett tulajdo- 



