DS KÖVKSLIftETHY RA]>Ó. 23 



A FÖLDRENGÉSEK GEOMETKIAT ELMÉLETE. 



Első közlemény. 

 Dí KÖVKSLIGETHY EADÓ-tÓl. 



Hogy csillagász a geológia tevékenj'Sége iránt érdekkel viseltetik, az 

 természetes dolog: hisz a Föld belsejének tömegeloszlása összefügg a pre- 

 cesszió és nutáczió jelenségével, tömegáttételek befolyásolják a sarkmagas- 

 sági változásokat és a Föld kérgének merevségi foka szabályozza a vonzási 

 potencziált, kihat ennek révén egészen a Hold mozgásáig és megszabja köz- 

 vetlenül is a tengerjárás magasságát, sőt még a napnak tartamát is. A Nap- 

 nak periodikus aktivitása a talaj spontán mozgásában, sőt még a Föld 

 pályaelemeinek változásában is tükröződik vissza. De ha csillagász a Föld- 

 tani Társulatban akár csak előadás keretében is munkaköréből maga szá- 

 mára részt kér, azt csakugyan indokolni illik. 



Ott, hol a közvetlen tapasztalat-szerzés a geológus fúrójával véget ér, 

 ott kezdődik a csillagásznak és fizikusnak jogköre. A nehézségi és mág- 

 neses mérések, melyek ma — különösen báró Eötvös Loránd hihetetlenül 

 megíinomult megfigyelési módszerei folytán — nem remélt pontossággal 

 birnak s Sterneck Eóbert alezredes már térbelileg is eléggé kiterjesztett 

 ingamérései, melyeket a nemzetközi fokmérés munkaprogrammjába fel- 

 vett, betekintést engednek egyrészt a belső tömegeloszlásba, másrészt a 

 földkéreg tektonikai szerkezetébe. A sarkmagassági változások belső tömeg- 

 áttételekkel függhetnek össze és lelkiismeretes taglalása már eddig is né- 

 hány becses adat birtokába juttatta a geológiát. A tengerjárás gondos 

 megfigyelése összevetve e jelenség szigorú elméletével a földkéreg elaszticzi- 

 tási magaviseletének ismeretéhez vezet és érdekes ösvényt nyit, a melyen 

 tengerjárási és földrengési tünemények egymással közlekedhetnek és egy- 

 mást kölcsönösen kiegészíthetik. Csak jelezni akarnám, hogy a tengerjárás 

 14 napos periódusának kimaradásából azt az érdekes következtetést tudtam 

 vonni, ■•' hogy a földrengési lökés maximális sebessége meg nem haladhatja 

 az 1800 métert másodperczenkint és hogy valamely rengés megfigyelt 

 sebessége módot nyújt a földkéregnek az illető helyen való vastagságának 

 megbecslésére. 



Nagy veszteség a geológiára nézve, hogy Lord Kelvin, akkor még 

 W. Thomson a British Association glasgowi megnyitóján ISTíi-ban úgy 



* Csillagászati földrajz. Bpest LSí)'.*, pag. <i!)4. 



