24 IH KÖVESLIGETHY RAD(') : 



saját, mint mások megelőző tanulmányaira támaszkodva teljes joggal kény- 

 telen volt kimondani, hogy a csillagászatilag oly jjontosan ismert preczesszió 

 és niitáezió a Föld belsejének megismeréséhez adatokat nem szolgáltathat, 

 a mennyiben lígy a teljesen merev, mint a folyós földszferoid elméletileg 

 ugyanazon preezesszió-állandóhoz vezet. így megmaradt ugyan a csillagá- 

 szatban az érdeklődés a geológia iránt, de a viszonosság — a hasznossági 

 ok elestével — nincs meg. 



A mit a geológia a preczesszió és nutáczió elméletében vesztett, azt más 

 téren iparkodtam neki visszahódítani s így a földrengések geológiai elméle- 

 tében alig emelkedvén a laikus színvonala fölé, a fizikus szempontjából 

 kezdtem ez érdekes jelenségekkel foglalkozni, a melyek a földkéreg rugal- 

 masságához fűződő kérdéseivel egyenesen kapcsot létesítettek a tengerjárási 

 jelenségekkel is. Olaszországban jártamkor megismerkedtem a fontosabb 

 geodinamikai obszervatóriumokkal és azok vezetőivel, a kik előttük kifejtett 

 nézeteimre azt jegyezték meg, hogy örülnek, hogy egyszer csillagász is 

 foglalkozik ismét e tüneményekkel. 



Dolgozatomat -^ Günther Sigmund is szíves volt figyelemre méltatni 

 és a Petermanns Mittheilungenben megjelent bírálatra is csupán azon 

 egy megjegyzésem lehet, hogy a rengési fészek nem okvetlenül abszurd 

 nagy mélységben fekszik, hanem hogy ott fekhetik. 



A földrengésí számításokat rendesen a MALLET-féle elméletre építik, 

 a mely egyenes sugarakat tételez fel, bár ez előre láthatólag csak teljesen 

 homogén Földben lehetséges. A feltevések nélküli probléma megoldása 

 mathematikai szempontból sokkal nehezebb. Ha ugyanis (h az általában 

 görbült rengési sugár egy eleme, melynek helyén a terjedési sebesség v, 

 akkor a t idő, mely alatt a lökés A pontból B-ig jut, adva van 





integrál által, mely egy ismeretes fizikai tétel értelmében minimum tar- 

 tozik lenni. A pillanatnyi sebesség az ii törésmutató által is fejezhető ki, 

 B ekkor 





ha az I indexxel ellátott mennyiségek a Föld felületére vonatkoznak. 



A minimum követelése variaczió-számítás révén a rengési sugár alak- 



* A sisDiikiis tiiiicniények nj ircoinotn'iii cliiK-lctf. Miith. és 'l'crni.tnd. Ert. 

 XJII. köt. piifí. yfJ.-J— 4(i7. ISíir,. 



