!á6 D.t KÖVESLIGETHY RADÓ : 



nyerünk a rengések geometriájáról s hogy más-más sűrűségi képlet beve- 

 zetése megváltoztatná ugyan némileg a fellépő számértéket, de nem azok 

 természetét és nem az egész jelenség lényegét. A felírt integrál adott ese- 

 tekben numerikusan akkor is számítható, ha a rengési terület egyes pont- 

 jaiban numerikusan ismerjük a terjedési sebességet, illetve a törési 

 mutatót. 



E téren még igen sok tennivaló marad a kísérletezés számára; külö- 

 nösen fontos volna a sebesség- és iránymeghatározás geologiailag nem ho- 

 mogén talajban s kiváló súly volna fektetendő oly rengésekre, a melyek a 

 tengerre is behatolva, különösen alkalmasak ezen fontos földfelületi adat 

 megismerésére. 



A EocHE-féle törvényből kiindulva a törésmutató /> távolságban a 

 Föld középpontjától 



"■'=' + T^-T^'"^ fi) 



1 — « 1 — a 



által van adva, ha ;/=:/a'^— ^1 a földfelületi törőképesség. 



A mennyiben a EocHE-féle törvény a állandója nagyon közel három- 

 negyeddel egyenlő, a törésmutató kifejezése gyakorlatilag elegendő pontos- 

 sággal 



alakban is írható. 



Ha a földrengés fészke pont, s a jelenségre sem a tengely forgás, sem 

 a Föld geoidos eltérése befolyást nem gyakorol, akkor a földrengés ellipti- 

 kus sugarakban terjed. (1. ábra). Az ellipszisek középpontjai a Föld O kö- 

 zéppontjával esnek össze, C a rengés fészke, E az epiczentrum, CE a föld- 

 rengésnek tengelye. Hiperbolás sugarak csak azon egy abszurd feltevés 

 alatt jöhetnek létre, hogy a Föld anyagának törési mutatója belülről kifelé 

 általánosságban nő, azaz törőképessége negatív. Petrografiai zavarok 

 természetesen adhatnak rövid közökben a sugárnak hiperbolás hajlást is. 

 Az egyenes földrengési sugár, mely a ]\lALLET-féle elméletnek felelne meg, 

 akkor lép fel, ha a Föld törőképessége null. 



A sugár-ellipszis méretei különben egyenlő viszonyok mellett tisztán 

 azon szöglettől függnek, melyet a rengési sugár a földrengés tengelyével, 

 azaz az epiczentrumot a fészekkel összekötő egyenessel bezár. Ennek meg- 

 nagj'obbodtával kisebbedik a sugárellipszis nagy tengelye, és ha ezen r^ 

 szöglet 



sinr,= -'- 8) 



egyenletnek felel meg, melyl)en /^q a törési mutató a rengési fészeknek p^ 

 távolságában, határértéket ér el, oly értelemben, hogy ezen szögleten túl 

 fekvő sugarak egészen a Föld belsejében maradnak. Ezen -q szöglet meg- 



