28 1)! KÖVESLIGETHY KADÓ : 



(1. ábra) ovális AA'BB' felületen fekszenek, mely a Földet két, a rengési 

 tengelyre merőleges parallelkörben metszi. Az epiczentrum körüli héja a 

 Föld fölé emelkedik, a rengési tengely ekvátorzónája a Föld belsejében 

 terül el. E felület alakjából, melynek ábránk csak egy meridián-metszetét 

 adja, tüstént látni, mily sugarak érezhetők a Föld felületén s melyek azon 

 sugarak, a melyek a Föld felületét el sem érik. Az érdekes burkoló felület- 

 nek egyenlete 



2 4 (l - ^^ "-^j = 1 + (l - T-^íí^ <'-^) eos á^, 



ox \ 1 — a + n I \ 1 — a-f- a ! 



'0 



ahol <i az ellipszis fél nagy tengelyét, w ezen tengelynek a rengési tengely- 

 lyel képezett szögét jelenti. 



Tekintettel a értékére elegendő pontossággal 



2^(1- -^ <A =1+ (l - ,-^ A cos 2^ 

 oi \ 1+4'/ / \ 1+4'i / ^ 



1+4;/ / ' \ 1+4 



alakban is írható. 



Ha összekötjük mindazon sugárellipsziseknek a Föld felületét érintő 



csúcspontjait, melyek rj szöglet alatt emelkednek ki, akkor nyerünk oly 



kört, mely a földrengés határvonalát adja. Ennek gömbi sugara az epi- 



czentrumtól számítva 



1— ,05 

 tang^ (f = -—-5 — T- , 9) 



a hol 



vagy közelítésben 



10) 



11) 



1+," 



egyenlet által van adva. 



A sugárellipszisek méreteinek taglalása amaz érdekes és váratlan 

 eredményekhez vezet, hogy a rengési fészek legnagyobb mélysége, arány- 

 lag legkisebb rengési terület mellett egészen 1170 kmre szállhat le. Ilyen 

 földrengésnek hatása csak egy 30°-os gömbkalottában érezhető, tehát 



1 1 



a földfelület -- részén, mig a nagy lissaboni földrengés a Föld egy 7-^-adát 



rázkódtatta meg. A sugárellipszis közelebbi megvizsgálása különben azt 

 mutatja, hogy a legkedvezőbb esetben a rengés fészke 



Vi 



'-h 



