A FÖLDRENGÉSEK GEOMETRIAI EbMÉLETE. 29 



azaz egészen :2700 kmnyi mélységig szállhat le, a nélkül, hogy az egész 

 Föld érezné a rengést. Német kritikusommal szemben meg kell jegyez- 

 nem, hogy az elmélet nem kivánja e nagy, szokatlan mélységeket, hanem 

 ezeknek csak lehetőségét engedi meg. 



A rengésnél fontos elem az emerziószöglet, azaz a rengesi sugárnak 

 emelkedése a hely horizontja fölé. Ez szabja meg az intenzitás vertikális 

 és horizontális összetevőjét. Ha ugyanis a rengés intenzitása /', vertikális 

 és horizontális összetevője /,. és //, , az emerziószög <:, akkor 



ir = / sin í' ; ih = i cos i'. 1 2) 



Az utóbbi természetesen az epiczentrumon átmenő legnagyobb kör mentén 

 van olvasva. Ez szétbontható végre egy észak és egy keletirányú össze- 

 tevőre s e két utóbbi, valamint a vertikális összetevő az, a melyet a mo- 

 dern szeizmometerek megmérni engednek. Ha az epiczentrum geográfiai 

 hosszúsága és szélessége /q, /í^, a megfigyelési hely fekvése ellenben )., /3, 

 akkor ismert gömbháromszögtani tételek értelmében 



. ,. , . cos 8(. , cos (f sin 8 — sin Sr. . _^ 



sm (1 = sm (/— /ft) ■ es cos a = ^ ^ — -^ 13) 



" sm <p sm <p cos p 



adja a lökésnek északról keletfelé olvasott azimuthját, és így 



/^j = / cos ^' sin (I és vV = / cos I' cos o 1 4) 



egyenletekben a rengésnek észak és keletirányú komponenseit. 

 Az emerziószöglet c távolságban az epiczentrumtól 



/y2 cos^i^? — f') + //'sin^c;=cosV 15) 



elegáns egyenlet által számítható ki, mely egyszersmind a koszeíszta, az 

 egyenlő emerzíószöglettel bíró pontok összeségének egyenlete. A földren- 

 gés határán az emissziószögiet =0, a mennyiben a Földet épen érintő ellip- 

 szis apexe a íoldfelülettel párhuzamosan halad. Ebből is adódik c^Oszámára 

 a rengésnek (9. egyenlet) előbb adott határa. Ha a Föld törőképessége//=0, 

 akkor //'— és a rengés fészkének mélysége 



cose 

 • '^'^~ cos(<p—e)' 



mint a MALLET-féle elméletben, ha nem hanyagoljuk el a Föld görbületét. 

 Bármi legyen is az emerziószöglet. az epiczentrumtól kis távolságra fekvő 

 helyek számára Of^ mindig csak kevéssel kisebb, mint 1, tehát Mallet már 

 elméleti okokon is csak igen kis mélységeket találhat. 



