A FÖLDRENGÉSEK GEOMETRIAI ELMÉLETE. 31 



egy, tisztán csak a földfelületi törőképességtöl függő állandó, a mely, mint- 

 hogy n null és végtelen között fekhetik, a következő 



— >V>0 IS) 



egyenlőtlenségnek tesz eleget. Ha továbbá v ismét az emerziószögletet 

 jelenti, akkor az 1) vagy 2) alatt adott 



./ V 



19) 



integrál tényleges kiszámítása ad : 





1 



2g-l 

 arcsm 



4/(/(l— (y) l/l— 4(/(l — (/)co8V 



arcsm 



/l— 4^(1— í/)cos2 í'- 



20) 



Ha az időt, mely alatt a lökés a fészekből az epiczentrumbajut 7Q-lal 

 jelöljük, akkor ez az imént adott kifejezésből az által adódik, hogy az epi- 

 czentrumnak megfelelőleg (-=90° tétetik. E szerint 



^^'■~ /'^l2 2 r \-q '""o"^ 



H , I arcsin (27— 1) — arcsin {^(Ip^— 1)] . 21) 



^/qil-q) - ^ 



Ezekből a 



T-7\,=t 22) 



időkülömbség nyilván azon t idő, melylyel az epiczentrumtól (p távolságban 

 fekvő hely a lökést későbben érezte, mint az epic.zentriim. / tehát a meg- 

 figyelések által közvetlenül adott érték. 



A t számára adott egyenlet nem csupán nagyon bonyolódott, hanem 

 egyenesen alkalmatlan is, minthogy még az ismeretlen emerziószögletet 

 tartalmazza, mely helyett az epiczentrumtól számított gömbi távolság (p ho- 

 zandó be, mely mennyiség akár térképből is könnyen kivehető. E czélra 

 szolgálhat a koszeiszta 15) egyenlete, mely e szerint feloldva és tekintettel 

 arra, hogy 



