A FÖLDRENGÉSEK GEOMETRIAI ELMÉLETE. 33 



hullámfelület A pontját, mely a C fészektől nyilván távolabb fekszik, mint 

 az epiczentrum, a lökés ugyanazon idő alatt éri el, mint az epiczentrumot 

 magát. Egy számpéldában, melyet kidolgoztam, a sebességet 637 m-nek 

 vettem fel. Az epiczentrum körül a távolság és időköz hányadosa 7000 mé- 

 teren felüli látszólagos sebességhez vezet. Ezért nem tartom helyeseknek 

 a Charlestonei rengés számításait, a melyek 5000 méteren feíüli terjedési 

 sebességekhez vezetnek. E hiányt nagyon is ismerik és Rebeur-Paschwitz 

 pl. már határozottan azt vallja, hogy a terjedés a Föld testén át történik. 



Hogy azonban a rengés az epiczentrum antipodus pontjában is érez- 

 hető, erre példa az 1894. okt. 27. -i nyugot-argentiniai rengés, mely a mi- 

 kroszeizmikus feljegyzések szerint 13,600 km-nyire volt érezhető, és az 

 1877 május lO.-i iquiquei rengés, melyet Nyrén a pulkowai csillagda egy 

 libelláján érzett 12,560 km-nyi távolságra. Az intenzitás tanulmányozása 

 természetesen arra tanit, hogy az epiczentrumban romboló rengés az anti- 

 póduspontban legfölebb mint mikroszeizmikus mozgás jelentkezik. Mert ha 

 a földanyag abszorpczió-koefficienséül azt a számot választjuk, mely Mallet 

 megfigyelései szerint az 1857.-Í nápolyi rengésből durva közelítéssel leve- 

 zethető, akkor az antipodusi rengés intenzitása az epiczentrumban észlelt- 

 nek 40.10~^0-szorosa. Vag;\'is míg pl. az epiczentrumban egy 10 m magas 

 gránitfal 10 cm-rel emeltetik, az antipoduspontban a rengés a barométer 

 higanyát 10~^^ mm-rel emelheti csupán. 



A rengési elemeknek levezetése természetesen tisztán számoló munka. 

 Ha két koszeisztáü és egy homoszeisztán fekvő pontot ismerünk, a mi 

 a számolóra nézve a legelőnyösebb választás, akkor megismerjük a rengési 

 fészek mélységét, az első lökés absolut idejét, a földfelületi terjedési sebes- 

 séget és törésmutatót, a földkéreg rugalmassági moduluszát, a Föld közép- 

 ponti sűrűségét és a sűrűségnek befelé való növekedésének mértékét. Az in- 

 tenzitás meghatározására természetesen két izoszeiszta pontjának ismerete 

 szükséges, melyek azután a Föld abszorpczió-koefficiensét is adják. Ezek 

 után megbecsülhető a Föld belsejében eltűnt energia és a földrengés okozta 

 nehézségi gyorsulási változás is, mely utóbbi, mint önállóan megfigyelt 

 elem természetesen a rengés jellemére nézve ad fontos felvilágosítást. 



A földrengési görberendszerek méretei nagyon érzékenyek az elméleti 

 felvett állandók csekély változásai iránt, és így érthető, hogy már a föld- 

 felületi sűrűségnek csekély változásai is a homoszeiszták különben közös 

 alakját sok kilométernyi mély öblökkel torzíthatják. Ennek megfelelöleg az 

 elemek kiszámítása sokkal tökéletesebben is berendezhető. Ha ugyanis 

 csak oly pontok adatait használjuk fel, a melyek az epiczentrumon átmenő 

 vertikális síkban feküsznek, akkor az összes elemek minden egyes vertiká- 

 lisban külön-külön meghatározhatók. így egyrészt megállapítható legalább 

 közelítésben a fészek alakja és terjedelme, másrészt az elemek az azímuth 

 függvénye gyanánt állíthatók elő. 



Földtimi KhzVinii. XXX. kiif. 1900. 3 



