35 



IRODALOM. 



(1.) Loewinson Lessing: Ki'ifische Bemerkiuigen zur SyMematik dcr 

 Eruptív (jCHt ciné. — Josefit. (Tschermaks Mineralogische und Petrogra- 

 phische Mittheilungen. Neu Folge Bd. 19. III. Heft. 1900). 



Szerző a Földtani Közlöny mvilí 1899. évi kötetének 210. lapján német for- 

 dításban közölt és dr. Szádeczky Gyula tollából származó «Uj telér kó'zet Assuan- 

 ból» czímű közleményben leírt Josefitet veszi bírálat alá. Megjegyzéseit S cso- 

 portba foglalja össze és arra az eredményre jut, hogy a leírt kőzet új elnevezésé- 

 nek abszolúte nincs helye s a Josefit elnevezést a petrografiai nomenklatúrából 

 törülni kell. 



Kifogásai közül a leglényegesebb a 'S. pontban foglalt, a hol azt tárgyalja, 

 hogy az elemzés adatai a mikroszkópos vizsgálatnak ellene mondanak. 



Ezeket a megjegyzéseket azonban először nem Loewinson Lessing tette 

 meg, mert ezek Társulatunkban már az értekezés előterjesztése után dr. Schafarzik 

 Feeencz és dr. Schmidt Sándor részéről megtétettek s melyeket a szakülésekről 

 felvett jegyzökönyvekben a Földtani Közlöny 1898. évi XXVIIL k. 66. lapján és az 

 1899. évi XXIX. k. 184. lapján — csupán csak magyar nyelven — közöltünk. 



(2.) Athanasiu Sava dr. : Gcoloíjiai tjaiuhnányok az éi^zabnoldvai Kár- 

 pdtokbaii. (Jahrbuch der k. k. Geol. Reichsanstalt. Jg. 1899. XLIX. Bd. 

 3. H. Pag. 429 492.) 



A munka első része Glodu vidékének geológiájáról szól. Ez a vidék a 

 moldvai kristályos tömeg belső részén, az erdélyi határ közelében van. Északról 

 a Piciorul Calimanel (1500 m.), és a Dealu Vanat (1640 m.), keletről a Dealu 

 Glodu (1450 m.) hátság, délről a Piciorul Vacariei és nyugatról a Caliman (Kele- 

 men) hegység határolják. Ez a vidék morfológiailag és geologiailag a Bistritza- 

 hegység nyugati széléhez tartozik, délnek Bélbor és Borszék felé a Gyergyó-hegy- 

 ségben folytatódik. Glodu vidékét kristályos palák, felső kréta lerakodások és tra- 

 chit tufák alkotják. A kristályos palák ezen a vidéken kvarcz tartalmú csillám- 

 pala, közönséges csillámpala, fekete kovapala, szericzit csillámpala és kristályos 

 mészkő képében találhatók. A kvarczdús csillámpala a kristályos paláknak talán 

 az alsó csoportjához, a többi kristályos kőzetek azonban a kristályos palák felső 

 csoportjához tartoznak. A felsŐkréta lerakodások szakadatlan vonulatban húzód- 

 nak £'A' Y-ról, Paltinischtől DK-nek, a Glodu és a Neagra patakok torkolata felé ; 

 a vonulat északon keskeny, dél felé mindinkább kifejlődik, valószínűleg a felső 

 krétatenger fjordszerű beöblösödése hagyta hátra e lerakodásokat a kristályos 

 tömegek között. A rétegsorozat alulról fölfelé a következő: 1. konglomerát, 

 2. Exogyra cohnnha tartalmú homokkő, 3. homokkő és márga váltakozva, 

 4. Inoceramus tartalmú márga. Ezek közül a Konglomerát és az Exogyra tartalmú 

 homokkő a Cenomanhoz tartoznak. Ebben a homokkőben a következő fossziliák 



3* 



