IRODALOM. 37 



Kárpátok andezitjében a hipersztliéu nagy elterjedését Schafarzik Feeencz dr., 

 a magyar petrografus mutatta ki. A Kelemen-hegység erupcziója erős hamu- és 

 tuskószóródással kezdődött, ezt a tufa és breccia fölhalmozódások bizonyítják, a 

 melyek az andezit tömeg szélének alsó részében találhatók. Erre lávaömlés követ- 

 kezett, időközönkint hamuszóródással megszakítva. Az erupczió végén a Caliman 

 Isvoru és Li;caciu híg lávája folyt ki. A legalsó tufa és breccia fekvetek azonban 

 az andezit erupcziónak nem első termékei, mert ezek a brecciák a legkülönbözőbb 

 andezit-változatokból állanak, a melyek nyilvánvalólag még idősebb andezit taka- 

 róból valók. A Kelemen-hegység andezitje É-D irányú hasadásokból tört elő, az 

 egyes tömegek az ismételt kitörések következtében egyesültek s végül az egymás 

 fölé került lávatakarók s laza anyagok kiterjedt platóvá alakultak. A Hargitta- 

 vonulat 150 km. hosszában egybefüggő tömeg, a mely, miként már Eichthofen br. 

 megjegyezte, csaknem egy kőzetből való és egyetlen nagy erupczióhoz tartozik. 

 A Kelemen-hegység kőzetei tiilnyomóan a /. piroxén- andezit típushoz tartoznak. 

 És pedig a) augit-hiperszthén-andezit található a Deluganu, Buccinis, Piatra 

 Caliman, Buccinisch patak, Caliman-Ciribuc, Taetura patak, Neagra, Piciorul 

 Panac, Lucaciu (a Triplex confinium mellett), Piciorul Latu és a Piciorul Tzarca 

 környékein; h) piroxén-amfibol-andezit a Buccinisch patak mellett; c^ tömött 

 augit-andezitből áll a Caliman-Isvoru, Piciorul Tziganului s a Haita-patak partja, 

 salakos augit-andezitből a Pietrele rosie. II. Amfibol-andezit csak a Triplex con- 

 finium és Lucaciu között levő háton, egészen elszigetelten található. A Kelemen 

 moldvai oldalán az andezit tufák és brecciák hatalmasan kifejlődöttek az andezit 

 tömeg szélein, míg ennek belseje felé kiékülnek. Miként a Hargittában, úgy itt is 

 tetemes vastagságúak, a hegy lejtőin 1500 m. t. f. magasságig felhúzódnak. 

 A szerző EicHTHOFENnel szemben szárazföldi hamuszóródásra következtet, mint- 

 hogy a tufákban sehol sem talált szerves maradványt, sehol olyan nyomokat, a 

 melyek tengerben való leülepedésre utalnának. A tufák a Dragoiasa patak tufájá- 

 nak kivételével a piroxén -andezit típushoz tartoznak s a kitörés ugyanazon peri- 

 ódusából valók, a melyből az andezit-lávák. A kitörés korára nézve a szerző csak 

 annyit állapíthatott meg a Neagra Sarului mellett levő palaeogén lerakodásokból, 

 a melyek semmiféle andezit töredéket sem tartalmaznak, hogy a Kelemen ande- 

 zitje a legfelső eoczén, illetőleg az alsó oligoczén (liguriai emelet) lerakodásai 

 után tódult fel. A Dragoiasa patak mellett levő feltárás pedig azt mutatja, hogy a 

 trachit idősebb, mint az andezit. A Keleti Kárpátokban az andezit kitörések a 

 mioczén második felében kezdődtek s a plioczénben folytatódtak, Keleti Erdély 

 trachit-kitörései Koch A. szerint a középső oligoczénbe (Tongrien) esnek. A Kele- 

 men-hegység moldvai oldalán a fiatal vulkáni kőzetek ekképen sorakoznak egy- 

 másután, kezdve a legidősebbel : trachit, piroxén-amfibol-andezit, augit-hipersz- 

 thén-andezit és a tiszta augit-andezit. Ez a sorozat megegyezik a magyarországi 

 tercziér vulkáni kitörések sorrendjével ; a Kárpátokban ugyanis a harmadkori 

 vulkáni működés a savas kőzetek (trachit, riolith) kitörésével kezdődött s a 



bázisos (andezit, bazalt) kőzetekkel végződött. 



Papp Károly. 



