Í8 TÁRSULATI ÜGYEK. 



3. TiMKÓ Imre Kéménd és Páld községek környékének agrogeologiai viszo- 

 nyait ismerteti. Előrebocsátva a Garam alsó folyásának jobb- és balpartján két 

 község környékének oro- és hidrográfiai leírását, szembe állítja a kis magyar 

 medenczét beszegő, a Garam balpartján húzódó lankás dombvidék felépítését a 

 Garam másik partján elterülő diluviális teraszéval. Végül a terület talajviszo- 

 nyait ismerteti a termelés egyes ágainak megfelelően. 



1900. rnárczius hó 7.-én. 



Elnök : BőcKH János. 



1. Dr. ScH-iTABziK Ferencz folytatta « Ujabb adatok Budapest geológiájához* 

 ez. előadását. A külső József- és Ferenczvárosokban a III. főgyűjtő csatorna ásása 

 alkalmával feltárt geológiai profilt tárgyalja s ennek során előadja, hogy aTelepy- 

 utczában felső mediterrán korú rétegek bukkannak föl, a Ludoviczeum-téren 

 szarmata mész- és agyagrétegek, a Karpfenstein-utczában pedig diluviális korúnak 

 tartható kavics-takaró fordul elő, a melyben planorhisokon kivül bemosott, régibb 

 korú, (aquitániai, felső-mediterrán, szarmata és pontusii szerves maradványokat 

 is lehet találni. 



Dr. Fbanzenatj Ágoston felemlíti, hogy a külső-soroksári-utczai szivattyú- 

 telepen annak idején szintén kavicsban dolgoztak s hogy benne a Cerith'nim 

 margarítaceuni-nak egy töredékét, egy conu.s-fajt és mammuth agyarat találtak. 

 Az utóbbi maradvány előfordulásából a kavicstelepnek diluviális korára lehetett 

 következtetni. Ez a régibb megfigyelés, a viszonyok analógiája folytán mintegy 

 megerősíti az előadónak azt a nézetét, miszerint a Karpfenstein-utczai kevert 

 faunáju kavics diluviális korú. 



Dr. ScHMiDT Sándoií felveti azt a kérdést, hogy az előadó által szarmata 

 korúnak mondott kék agyag nem pontusi-e ? mivel Budapest körül a pontusi 

 rétegek közt agyagok bŐven fordulnak elő, míg az alatta levő szarmata emelet- 

 ben nincsenek. 



Dr. ScHAFAKziK Ferencz erre vonatkozólag azt a felvilágosítást adja, hogy 

 a szóban forgó agyagtelep tényleg észlelt, sőt megmért dülésénél fogva a szarmata 

 mészkő alá húzódik, minél fogva ennél fiatalabb korú nem lehet. 



Dr. LóczY Lajos, Halaváts Gyula és Böckh János példákat hoznak fel 

 arra vonatkozólag, hogy bizonyos feltárásokban és fúrások alkalmával a szarmata 

 rétegek között, ujabban még Budapest környékén is, csakugyan agyagtelepeket 

 is találtak. 



2. Dr. Pálfy Mór « Adatok a Cserhát geológiájához*) ez. előadását térszüke 

 miatt csak a jövő számban közölhetjük. 



1900. április Jió 4-én. 

 Elnök Böckh János. 



1. Dr. KövESLiGETHY Badó tartotta meg előadását «A Föld koráról. » — Ha 

 elfogadjuk a Kaut-Laplace-féle feltevést, a melynek értelmében a bolygórendszer 



