i)'2 TÁRSULATI ÜGYEK. 



a kisérö ásványok is, a parányi kristályok vagy szemecskék alakjában jelentkező 

 gipsz, kalczit, baryt és czinnóber. íme a szalónaki érdekes antimontelérek és 

 paragenetikai viszonyainak kimeritö ismertetése. — Ezt a munkát is méltán 

 azok közé lehet sorozni, a melyek a Szabó József cnüékéremmel való kitüntetésre 

 érdemesek. 



3. A kőzettani dolgozatok között a kisebb terjedelmű, de a maguk ne- 

 mében egyaránt becses közléseken kivül három nagyobb , dolgozat elismerő 

 megemlítést érdemel: ZiMÁNYi Károly dolgozata: A közetalkotó ásványok fény- 

 törési együtthatói nátrium-fénynél. (M. tud. Akadémia kiadv. 1894.) Szádeczky 

 Gyula munkája : A zempléíii Szigethegység geológiai és kőzettani tekintetben. 

 (Budapet, 1897. a k. m.term. tud. társulat kiadványa) és főképen Primits Gyöbgy 

 posthumus műve : A CsetrásTi egység geológiája és ércztelérei. (Budapest, 1896. 

 A k. m. természettudományi társulat kiadványa.) Ez a munka tárgyi fontosságá- 

 nál fogva s különösen azért figyelemre méltó, mert egyik nevezetes bányavidé- 

 künknek, az irodalomban eddigelé alig ismertetett Csetráshegységnek — némi, 

 a dolog természetéből következő gyöngéi ellenére is — nemcsak gondos geológiai 

 és petrograűai ismertetését adja, de két terjedelmes és nagy szorgalommal kidol- 

 gozott fejezetben a bányageologiai viszonyokkal és magukkal az egyes bányákkal 

 is bőven foglalkozik. 



4. A geológiai és stratigrafiai kutatások irodalmának ez idő szerint legbő- 

 vebb forrásai Magyarországon a M. kir. állami Földtani Intézet kiadványai és 

 térképei. Az évenként megjelenő Fölvételi jelentések, mint a legújabb kutatások 

 hiradói, már természetöknél fogva számos eredeti, alapvető adatot foglalnak 

 magukban ; mig az Evkönyvek a részletesebben s kerekebb alakban kidolgozott, 

 legtöbbnyire nagyobb területre vonatkozó és évek munkáját kivánó nagyobb dol- 

 gozatokat gyűjtik össze. Mind a két közleménysorozatban oly kutatási eredmé- 

 nyek vannak letéve, a melyek legelső sorban vannak arra hivatva, hogy a 

 Magyar Birodalom geológiájának feldolgozásában alapúi szolgáljanak s majdani 

 tüzetes megírása alkalmával irányt mutassanak. 



Ezekben a folyóiratokban az 1894 — 1899. évk őrben és időrendben tekintve 

 KocH Antal, Böckh János, Inkey Béla, Halaváts Gyula, Gesell Sándor, 



TELEGDI ROTH LaJOS, PoSEWITZ TiVADAR, TrEITZ PÉTER, HoRUSlTZKY HenRIK, 



Adda Kálmá.m és Böckh Hugó dolgozataival találkozunk, a melyek közül két 

 szerzőnek három munkája válik ki mint olyan, a mely tárgyánál és feldolgo- 

 zásánál fogva egyaránt érdemes a Szabó József emlékéremmel leendő kitünte- 

 tésre, ú. m. : 



a) KocH AnTíVL, az erdélyrészi m.edencze ó-harmadkori képződményei. 

 I, rész. Paleogén csoport ez. munkája. Szelvényekkel négy táblán (Földt. Int. 

 Evkönyve. 1894. X. kötet.) E nagyobb szabású monográfia sok évi kutatások és 

 tanulmányok eredménye s részben a tárgyalta területen végezett részletes geoló- 

 giai fölvételek eredménye. Az erdélyi medencze ó-harmadkori lerakodásaira 

 nézve mindenesetre alapvető munka. Koch tanár úr azonban mint a kijelölő bizott- 



