Dt SCHAFAKZIK FEREXCZ : A VINGAI FÖLfJKKNGÉSEÖL. 91 



A MAGYARHONI FÖLDTANI TÁRSULAT 

 FÖLDRENGÉSI BIZOTTSÁGÁNAK JELENTÉSEI. 



I. 



A VINGAI FÖLDRENGÉSRŐL. 



Közli : 

 D: SCHAFARZIK FeRENCZ. 



Ez év januárius 29.-én a Délvidéken középerösségű földrengést érez- 

 tek. A fr. hajnali 2'^ 15'-kor jelentkezett egy erösebb lökéssel, a melyet 

 Torontál, Temes és Krassó-Szörény megyék É-i részeiben, valamint a 

 Maroson túl Csanád és Arad megyék D-i részeiben figyeltek meg. Közvet- 

 lenül reá tudósítóink még egy-két gyengébb, és 3'^ körül az utolsó, megint 

 valamivel erösebb lökést vettek észre. Az utóbb említett lökéseket azonban 

 inkább csak a megrázott terület középső részeiben figyelték meg. A főbb 

 lökések mindenütt erős dörgéstől voltak kisérve, s csak a perifériáról jelen- 

 tették zajtalannak a mozgást. 



A mozgás irányára nézve igen eltérők az adatok. De annyit mégis ki 

 lehet a grafikus összeállításból venni, hogy a hullámok a központból kifelé 

 haladtak. Sok esetben a hullámok irányát ép ellenkezőnek jelezték. 



Hatására nézve legerősebb volt e földrengés Vingáii és Varjason, a 

 hol néhány rozoga kémény a háztetőkről le is dőlt és egy-két helyen fal- 

 repedések is előfordultak. Innentől kifelé más hatása, mint ablakok. és 

 üvegajtók megcsörömpöltetése a földrengésnek nem volt. Ezen jelek alap- 

 ján a földrengés intenzitását a megrázott terület középrészein 7 — 6 fokú- 

 nak tartom, onnan kifelé pedig fokozatosan az 5., 4*., 8. és 2. foknak meg- 

 felelőnek. 



A megrázott terület egészben véve kissé elipszis alakú volt, a melynek 

 hosszabb tengelyét Lippa-N.-Szt.-Miklós (94 km.), a kisebbiket pedig körül- 

 belül Uj-Szt. Anna-Saágh községeket (86 km.) összekötő vonalak jelzik. 

 A perifériális vonal mentén a megfigyelések már bizonytalanok, és némely- 

 kor ellentmondók is, a mit annak lehet tulajdonítani, hogy ezen a tájon a 

 tünemény már elhaló, elmúló félben volt. 



Területileg a megrázott vidék körülbelül 320(J D km. nagyságú volt, 

 a mi pedig ezen terület fekvését és viszonyát a szomszédos hegységekhez 

 illeti, a geológiai térkép tanulmányozása alapján feltételezhetjük, hogy 



