UJABB ADATOK A CSERHÁT GEOLÓGIÁJÁHOZ. 139 



ban nincsen megemlítve, sem térképén feltüntetve s részint ezért, részint 

 pedig azért akarok vele e helyen is foglalkozni, mert az igen szépen bele- 

 illik abba a ruptura sorozatba, a melyet a Cserhát vonulatának ÉNy-i olda- 

 lán találunk. 



E dyke iránya Patvarcznál ÉÉNy-i s teljesen egy irányba esik az Ipoly 

 jobb partján Szelesténynél már Dr. ScHAFARziKtól kijelölt és leírt dyke-al. 

 Világos, hogy a Patvarcz mellett feltárt andezittelér az Ipoly folyó allu- 

 viuma alatt tovább EÉNy-ra is folytatódik s Szelesténynél újra a nap- 

 fényre jut. 



A patvarczi kőbányától DDK-i irányban egészen a fensík pereméig 

 lehet követni, de itt azután a lösztakaró alatt elvesz. Marczaltól északra, 

 ott, a hol a marczali patak északi irányából keletre tér, a lösztakaró alól 

 kibukkanó homokos agyagban újólag föltaláljuk s e helyütt a patak szín- 

 tájától egészen a hegygerinczig a djke teljes szélességében 1 — 3 m. mély- 

 ségig ki van bányászva. Innen tovább követtem a dyke-ot a Csörgő-patak 

 és ilinyi patakon át az Iliny községtől délre eső 307 m. magas hegytetőre, 

 a hol már régen fejtik is. Ez a pont ki van már tüntetve Dr. Schafarzik 

 Ferencz térképén is, de az igazi lelethelytöl kissé északabbra. Valószínű, 

 hogy innen tovább húzódik e dyke még keletebbre, Sipék irányába s való- 

 színűleg összefüggésben van a sipéki dyke-kal is, de ennek felkutatására 

 már nem volt alkalmam. Patvarcznál — mint említettem — a dyke iránya 

 EENy — DDK-i, de tovább, Marczal és Iliny felé iránya gyenge ív szerint 

 hajlik, úgy hogy Marczal és Iliny között ÉNy — DK-ivé s Ilinytől délre 

 majdnem Ny — K-i irányúvá lesz. 



Míg a Cserhát DK-i oldalán a dyke-ok az alföld peremével párhuza- 

 mos rupturákat jeleznek, addig — a mint azt Dr. Schafarzik Ferencz fen- 

 nebb említett nagybecsű munkájában és a hozzá mellékelt térképen igen 

 szépen kimutatta — az ÉNy-i oldal andezittelérei radiális hasadékokon 

 törtek fel, a melyek egy góczpontból, mint a kéz szétterjesztett ujjai terül- 

 nek szét. az ÉNy-i oldalon Összesen 12 ilyen radiális törésvonalat 

 mutat ki, a melyekbe a fennebb említett, mintegy 15 km. hosszú telér 

 igen szépen beleillik és a sorozatot érdekesen kiegészíti. 



A dyke vastagsága megfelel a Cserhátból ismeretes dyke-ok leg- 

 nagyobb részének, mert vastagsága ennek is alig haladja meg a 3 — 4 m.-t. 

 Az ilinyi patak völgyében, a hol a víz az andezitdyke-ról kis vízesést 

 képezve, 3—4 m. mélyre esik, elég szépen megfigyelhető a kőzetnek osz- 

 lopos elválása is ; az oszlopok a telér falára merőlegesen vízszintesen fek- 

 szenek. 



A télért kitöltő andezit hasonló a Dr. Schafarzik FERENCztöl* leírt 

 szelestyéni dyke kőzetéhez, de a tőlem végigjárt részen sokkal üdébb meg- 



* L. id. m. 2.53. 1. 



10* 



