Dí KOCSIS JÁNOS : ADATOK A BÜKK-HEGYSÉG GEOLÓGIAI VISZONYAIHOZ. 141 



ADATOK A BÜKK-HEGYSÉG Ó-HAKMADKORI RÉTEGEINEK 

 GEOLÓGIAI ÉS PALEONTOLÓGIÁI VISZONYAIHOZ. 



Dr. Kocsis JÁNos-tól."*^ 



1890-ben abban a kitüntető megbízatásban részesültem, hogy a 

 királyi magyar Természettudományi Társulat a Bükk-hegység ó-harmadkori 

 képződményeinek tanulmányozásával bízott meg. A több éven át folytatott 

 kutatások eredményének egy részét már e Közlöny XXI. kötetében « Adatok 

 a kis-győri ó-liarmadkori rétegek foraminifera faunájához" czimen közzé 

 tettem. Miután azonban a sors időközben vidékre (Kaposvárra) vetett, a hol 

 a tudományos munkálkodáshoz szükséges eszközök és idő hiányoztak, ez 

 értekezésem befejezése a mai napig késett. 



A bécsi általános felvételi (1 : 144,000) földtani térkép szerint a régibb 

 harmadkori képződmények, az u. n. nummulitmeszek a Biikk-hegységnek 

 csak a déli előhegységeire szorítkoznak s egy 165 kilométernyi DDNy — 

 ÉEK-i keskeny s többször megszakított övet alkotnak, a melyben jól meg- 

 különböztethető egy nyugati és egy keleti vonulat. A nyugati vonulat 

 Egertől ÉK-re kezdődik s egészen Zsérczig terjed; a keleti s hosszabb 

 vonulat ellenben Kacstól EÉK-re egészen Kis- Győrig nyúlik, a hol az 

 ó-harmadkori képződményt a legszebben találjuk kifejlődve. Különösen 

 gazdag termőhelye van a kövületeknek Kdcs mellett T((jtoIczafürdőn, 

 a hol a sok kövület között egy igen jó megtartású Gryphaea Brongniarti, 

 Bronn, sp. példányt gyűjtöttem. A két vonulat között már nem borít oly 

 nagy és összefüggő területet, hanem csak 3 kisebb elkülönült részletben 

 tűnik elő. Ezek egyike a Noszvaj melletti előfordulás, a hol egyéb rossz 

 megtartású kövület mellett szintén egy Grj/pliaea Brongniarti, Bronn 

 sp.-t gyűjtöttem. 



A Bükk-hegység keleti s északi oldalán az ó-harmadkort e térképen 

 nem találjuk feltüntetve. Az irodalomban is csak Hantken "Magyarország 

 szénbányászata és széntelepei i> czímü munkájában*"*' a Sajó területének 

 széntelepeit tárgyaló fejezetben tesz említést alsó-oligoczén orbitoida-mész- 

 kövekről és foraminiferákban bővelkedő márgákról. — Hantken volt az, 



* Ezt, a még 1893-ban, a budapesti m. kir. Tudományegyetem Geo-paleonto- 

 logiai Intézetében készült értekezésemet átrevideálta és a Magyarhoni Földtani Tár- 

 sulatnak 1900 május í2.-án tartott szakülésén bemutatta Dr. Lőrenthey Imre. 



** Prudniki Hantken Miksa: A Magyar Korona országainak széntelepei és 

 szénbányászata. 1878. 304. 1. 



