14(i Dl KOVÁCS JÁNOS: ADATOK A BÜKK-HEGYSÉG GEOLÓGIAI VISZONYAIHOZ. 



A mészkő igen gazdag szerves zárványokban s összetételében kiválóan 

 litbothamniiim s foraminiferák, alárendelten bryozoák vesznek részt, a 

 nummulitok csak gj^éren fordulnak elő s a vékony csiszolatokon ritkán 

 akadunk egy-egy átmetszetre s ezek inkább a Numnmlites Boucheri, de 

 LA Hakpe kis alakjaira emlékeztetnek. A lithothamnium a kőzet friss törés- 

 lapján fehér pettyeket képez, a vékony csiszolatokon pedig parányi sza- 

 bálytalan pehelyalakban tűnik fel és sötét színe által elüt a kőzet többi 

 részétől. Nagyobb nagyítás alatt igen szépen láthatjuk a lithothamniu- 

 mokra jellemző ívalakú sorokban elhelyezett sejteket. 



Ebből a lithothamnium-mészköből készült vékony csiszolatok egyiké- 

 ben a litJiothamniumon kívül még a következő szerves zárványokat hatá- 

 roztam meg : 



ClavuUna Szabói, Hantken 



Plccaniurn 3 .s/;. 



TruncaUilína í?8jj. 



Rotalia S üp. 



Gypsina glohulus Eeuss .s/j. és 



Bryozoák átmetszeteit. 

 A diósgyőri m. kir. vas- és aczélgyár igazgatósága szénkutatások 

 czéljából a mediterrán-szénbányák területén Par<(sznija község mellett 

 1895-ben próbafúratásokat rendelt el s egyik helyen 220 méternyire fúr- 

 tak le, a mely fúrás alkalmával kitűnt, hogy itt a mediterrán-rétegek alatt 

 közvetetlenűl a kisczelli tályag következik, a mely tetemes vastagságú 

 lehet, mivel a 40. métertől kezdve még az utolsó, 220. méterből is a fúró- 

 kanál kisczelli tályagot hozott fel. A lisczelli tályagyiak a Bűkk-hegység 

 északi előfordulásáról eddig nem volt tudomásunk s nekem sikerült a fúró- 

 próbák átvizsgálása alapján itt is kimutatni. 



