A TALAJNEMEK OSZTÁLYOZÁSA. 153 



színéhez közel élő állatok munkájából, és végre a talaj mívelésnél végzett 

 lazításból magyarázható. 



A felsorolt különbségek, a melyek a két talaj kémiai összetételében 

 nyilvánulnak, rendkívül befolyást gyakorolnak a két fajta talaj fizikai 

 tulajdonságaira és azoknak víz, levegő, hő iránti magatartásukra. 



A talaj mint kőzet rendkívül sok és különféle alkatrészből állhat, 

 ezzel ellentétben a normális termő talaj mindig csak a következő öt alkat- 

 részből áll : 



1. Tahi j ráz. 



2. Az úgynevezett Jciszapolluitó rész, vagy agijagosrész. 



3. A liunmsz, azaz a termő talaj szerves alkatrésze. 



4. A i^zén savas mész. 



5. A vas. 



Hazánkban eddig, német minta nyomán, úgy a termő talajokat, mint 

 a nyers földeket csakis szemcse-nagyság szerinti összetételök alapján 

 osztályoztuk ; t. i. a szerint, hogy mennyi kavics, homok vagy leiszapol- 

 ható rész volt bennök, neveztük el : kavicsos- agyag vagy- homoknak ; 

 homokos-agyag- vagy agyagos-homok- vagy homoknak stb. 



A tapasztalat azonban azt mutatja, hogy ez az osztályozás nem ele- 

 gendő, a mennyiben az iszapolási eredményekből, bárminő részletességgel 

 végezzük is azt, nem következtethetünk még a talajnak sem fizikai, sem 

 kémiai tulajdonságaira, sem pedig annak termékenységére. A talaj visel- 

 kedése nevezetesen nem a talajt alkotó szemcsék nagyságától függ, hanem 

 azt sokkal inkább befolyásolják a legfinomabb részhez kevert szénsavas 

 mész és vas. így pl. ha két homoktalajt összehasonlítunk, a melyeknek 

 mindegyike csak \5% leiszapolható részt tartalmaz, azokat az iszapolás 

 eredményei után : futó homoknak kellene neveznünk. Azonban a tapaszta- 

 lat azt mutatja, hogy az a homok, a melyben a leiszapolható rész vas- 

 vegyületeket tartalmaz és belőle szénsavas mész hiányzik, már nem mozog 

 többé, a szél ebből nem fujhat buczkákat. Míg ellenben, ha legfinomabb 

 része sok szénsavas meszet tartalmaz, az típusos futó homok jellegét fogja 

 mutatni, könnyen mozog s kis szél is magas buczkákat képes belőle fel- 

 tomyosítani. 



A mész és a vas határozza meg a termő talajban jelenlévő humusz 

 minőségét és összetételét is. 



Az összeállított csoportosítással arra törekedtem, hogy a névvel, a 

 melylyel egy csoportot, a csoportban az egyedet megjelöljük, annak a talaj- 

 nak egyszersmind gazdasági szempontból legfőbb tulajdonságait is jelez- 

 zük, hogy a név alapján már tájékozhassuk magunkat az illető talaj össze- 

 tétele, minősége és termékenysége felől is. 



A termő és nyers talajok csoportosításához a régi, a gyakorlat által 

 szentesített beosztást vettem alapul. A beosztás alapja a talajt alkotó szem- 



Földtani Közlöny. XXX. hit. 1900. U 



