154 TREITZ PÉTER : 



csék nagysága, a kavics, a homok és az agyagos rész aránya. így pl. ha 

 több homokos rész van benne, homokos vagy homoktalajnak, ha több 

 agj^agos rész van benne, agj^agos vagy agyagtalajnak mondjuk. Ezen cso- 

 portosítást kibővítettem még azzal, hogy a többi talajalkotót, a szénsavas 

 meszet, a vasat és a termő talajoknál a humuszt is figyelembe vettem, 

 úgy hogy a homok és agyag keveredésének aránya szerint származó főcso- 

 portokat, mész- és vastartalom (humusztartalom) aránya szerint alcso- 

 portokra osztottam. A talajt mint kőzetet, -vagy mint általában mondani 

 szokták a nyers földet különválasztom a termő talajtól, egyes fajait oly 

 módon kívánom nevekkel jelölni, hogy a név után rögtön tudhassuk: 

 termő talajjal vagy nyers földdel van-e dolgunk? 



Mielőtt azonban az osztályozás ismertetésére térnék át, azon hatáso- 

 kat kívánom külön-külön ismertetni, a melyeket az egyes talajalkotó ele- 

 mek a talajok természetére és tulajdonságaira gyakorolnak. Ezzel okada- 

 tolní kívánom azt, hogy mily nagy és égető szükség volt a régi hiányos 

 osztályozásnak kibővítésére. 



1. A talajváz. Ha egy talajt nagyító üveg alatt nézünk meg, azt 

 fogjuk látni, hogy az különböző nagyságú szemcsék halmaza. Azt a 

 részét a talajnak, a mely 0"25 — 0"50 mm. átmérőjű lyukakkal ellátott 

 szitán nem megy át, nevezzük talajváznak. A talajváz gyűjtő név alá tarto- 

 zik : a kavics és kőtörmelék, a murva, a dara és a homok. A kavics és kő- 

 törmelék anyaga nem folyik be a talaj főbb tulajdonságaira ; a darának, 

 murvának és homoknak csak kevéssel több a hatása. A talaj váz csojjort- 

 jába tartozó összes alkatrészek csak fizikailag hatnak a talajra. Minél 

 apróbb szemcsékből áll a talajváz, annál nagyobb mennyiség szükséges 

 ahhoz, hogy az a talajra lazító hatást gyakoroljon, viszont minél durvább 

 szemcséjű az, annál kevesebb. így pl. homoktartalom csak 70o/o-on felül 

 szabályozza függetlenül a többi alkatrészektől, nevezetesen a mész- és vas- 

 tartalomtól, a talajnak víz iránt való magatartását. 



2. A leiszajiolható rész. Leiszaj)olható résznek nevezzük a talaj azon 

 alkatrészeit, a melyek 0"25 — 0"1 mm. átmérőjű lyukakkal ellátott szitán 

 áthullottak ; ennek a csoportnak legdurvább szemcséjű része a por ; fino- 

 mabb az iszap ; mind a kettő leginkább kvarczlísztből áll, de van benne 

 több-kevesebb földpát-líszt és más ásványliszt is, legfinomabb szemcséjű 

 az agyagos rész. Az agyagos rész az eddigi vizsgálatok szerint alapjában 

 véve alumínium-szilikát, ehhez humuszsavas vegyületek, vas vagy szénsavas 

 mész, néha más sók is vannak hozzá keveredve. Ezek az alumínium- 

 szilikátokhoz hozzá keveredett anyagok határozzák egyenesen meg a talaj 

 minőségét, tulajdonságát és a természetét. 



3. A liuiiiii>iz. A termő talaj szerves részét humusz névvel jelöljük. 



