156 TREITZ PÉTEli : 



A mészkö-törmelék, a mészkö-homok nincs nagyobb befolyással a 

 termő talajra, mint másféle anyagú kőtörmelék és homok. Ellenben az 

 összes talaj alkatrészek között az a szénsavas mész, a mely az agyagos 

 részszel van keveredve, a legnagyobb hatást fejti ki a talajra. Ez szabá- 

 lyozza annak összes tulajdonságait, a humusz képződését, annak bomlását 

 és összetételét, a talaj fizikai sajátságait, kötöttségét, víztartó képességét. 

 De mindenekelőtt annak termékenységét, az összes humuszképző, nitro- 

 gén-gyűjtő baktériumok csakis oly talajban képesek jól tenyészni, melyben 

 az agj'agos részhez elegendő szénsavas mész van keveredve. Mészhiányban 

 szenvedő talajban a humusz nitrogénvegyületeit másfajta baktériumok 

 olyan módon bontják el, hogy abból sok szabad nitrogéngáz keletkezik, a 

 mi a gazdaságra nézve kész veszteséget jelent. A szénsavas mész a talajra, 

 bárminő fizikai összetétele van annak máskülönben, lazítólag hat. 



Minél több mész van valamely termő talaj agyagos részéhez keverve, 

 annál lazább szövetű lesz az, bármennyi az agyagos rész benne. Ha szén- 

 savas mésznek kísérletekkel vizsgáljuk azon hatását, melyet a termő talajra 

 gyakorol, könnyen meggyőződhetünk az elmondottak igazságáról. 



A mészmentes termő talaj olyan vegyületeket tartalmaz, mint a 

 minő a vizüveg, sőt sok talajban, mint a mészmentes székes talajban, ha- 

 tározottan kimutathatjuk e vízüveget, ez a vizüvegszervü vegyület az eső- 

 vízben feloldódik s átitatja a talajt. Átjárja részecskéinek közeit kiszáradás 

 alkalmával olyan módon, mint a czement a homokot, összeköti az egész 

 réteget. A mészmentes talajokban az agyagos részhez kevert humusz szin- 

 tén oldható vízben. Kiszáradás alkalmával ez is fokozza az agyagos rész 

 káros hatását. Az ilyen agyagos humuszos talajok az összes termő földek 

 között a legkötöttebbek, ilyen pl, a tiszavölgyi iszapos agyag, melyet tulaj- 

 donságainál fogva szurokföldnek nevezünk. Ez 400/0 agyagos rész tartalom 

 mellett O'S'í/o mészoxidot tartalmaz. Szénsavas mész nincs benne. 



A szénsavas mész ezen talajok agyagos részére olyan hatással van, 

 mintha vízüveg-oldathoz mészsó oldatát öntenénk. A tiszta oldat rögtön 

 megzavarodik, a mennyiben a vizüvegből mész hozzájárulásával kovasavas 

 mész keletkezik, mely vegyület vízben nem oldódik, hanem abból csapadék 

 alakjában kiválik. Innen a pelyhes zavarodás. 



A szénsavas mész a talaj zeolitos vegyületeire ugyanilyen hatással 

 van : azokat is megalvasztja, vízben oldhatlanná teszi. A csapadék képződé- 

 sekor az agyagos rész még iszap és porszemeket is zár körül, ezekkel 

 együtt ^ 10 — ^/ino mm. átmérőjű kis konkrécziókat alakít. Ha a talaj kiszá- 

 rad, az apró konkrécziók is megkeményednek s ez után úgy viselkednek, 

 mint a kvarczszemcsék a homokban. Az ilyen talaj vízáteresztő lesz, kö- 

 töttsége csekély s mindig könnyű munkájú. 



A humusz benne mint humuszsavas mész van jelen, a mely vegyü- 

 let a termő talaj elbomlott humuszának legjobb alakja. Ebben képesek az^ 



