A TALAJNEMEK OSZTÁLYOZÁSA. 157 



-Összes hasznos baktériumok legélénkebben tenyészni. Szénsavas mész- 

 iartalom nélkül még a legdurvább szemcséjű agyagos homoktalajok is kö- 

 töttek, rossz fizikai tulajdonságúak; míg mésztartalommal a legagyagosabb 

 talajok lazákká lesznek, vízrekesztö sajátságaik is elvesznek. 



A mi a mésztartalom mennyiségét illeti, az agyagos rész csak annyi 

 szénsavas meszet tartalmazhat, hogy az az egész talajhoz viszonyítva a 

 20o/o-ot túl ne haladja ; mihelyt a talaj agyagos része ennél többet tartal- 

 maz, abban már humusz nem maradhat meg; az ilyen talaj rendkívül 

 vehemensül oxidálja a humuszt s az mihamarább el ég benne. Az agyagos 

 részhez kevert szénsavas mészből 20o/o-nál többet tartalmazó talajok tehát 

 már nem lehetnek jó termő talajok, mert humusz nincs bennök. 



5. A vas. A vas a talajban mint kavics vagy homok fordulhat elő ; 

 ez a babércz. A homoktalajban nagyon sok magnetit kristály van, mely 

 ásványszemek épen úgy viselkednek, mintha kvarczszemcsék volnának. 

 A talajra csak az a vastartalom van hatással, a mely leiszapolható, rész- 

 ben az agyaghoz van keveredve. A vas a termő talajban mint oxid van 

 jelen, a mi a képződését tekintve természetes. Mielőtt a vas a talaj agya- 

 gos részéhez keverednék, az a talaj humuszának volt alkatrésze. A humusz 

 oxidálása közben a szerves rész elégett s a vas mint oxidvegyület meg- 

 maradt. Minél több humusz volt a termő talajban, annál több vas marad 

 benne a humusz oxidálása után. A szénsavas mész és a vas kizárja egy- 

 mást ; csak különös esetekben fordulnak elő együtt a talajban. Az erősen 

 humuszos talajban a talajnedvesség savanyú hatású ; savanyú oldatban 

 a humuszsavas mész oldódik, azt csapadékvizek a talajból kilúgozzák. 

 A mint a talajban a humusz szaporodik, azon arányban fogy a mész belőle. 

 A szénsavas mésztartalom apadásával lassúdik a humusz bomlása. Minél 

 bujább valamely talajban a növényzet tenyészete, annál jobban apad a 

 talaj szénsavas mésztartalma, a szaporodó humusz oldó hatása következ- 

 tében. Ha egy erősen humuszos talaj szárazabb környezetbe kerül, hogy 

 abban a föld árja valami oknál fogva lesülyed, vagy ha a hely klímája 

 változik szárazabbra és melegebbre, a bomlást okozó baktériumok elszapo- 

 rodnak, ezzel együtt a növényzet tenyészete gyengébb lesz, a talajban fel- 

 halmozva volt humusz idők folyamán teljesen elbomlik. A humuszban 

 nagymennyiségben jelenlévő vas a humusz oxidácziója után a talajban 

 marad s az agyagos rész által köttetik le, azt megfesti. így jön létre a vö- 

 rös talaj. 



A talaj színéről következtetni lehet képződésének körülményeire 

 Szürke, kékes, zöldes talaj vízi lerakodásokból származtak, az sok vasoxi- 

 dul sót tartalmaz. A sárga, vörös színű talajok szárazföldi képződésüek, a 

 sárga kevesebb humusztartalmú földből képződött, míg a vörös színű erő- 

 sen humuszos talaj oxidácziója alkalmával jött létre. 



A sárga talaj típusa a lősz és a futóhomok, mindkettő vékony gyep- 



