A TALAJNEMEK OSZTÁLYOZÁSA. 159 



baktériumok rendelkezésére. Bár a növény nitrogénszükségletét úgy az 

 ammóniák, mint a salétromsavas vegyekböl fedezheti, mégis rendkívül 

 nagy és előnyös befolyással van a termény minőségére a nagyobb mennyi- 

 ségű salétromsavas vegyek képződése. Minél nagyobb valamely talajnak 

 nitrifikáló képessége, annál jobb minőségű a benne termett növény; aczé- 

 losabb, nagyobb szemű a búza, illatosabb és jobban ég a dohány ; zamato- 

 sabb a bor stb. A vasoxidos, vörös, nyers talajokban igen hamar képesek a 

 növények megélni. Ha vasoxidos, vasas nyers föld kerül valami oknál 

 fogva felszínre, az rövid idő alatt termőképessé válik. Tapasztalhatjuk ezt 

 az út kavicsozására kiemelt vörös, vasas kavicshalmokon is. 



A télen kiemelt vasas kavicsban a ráfujt gyommagból már a nyáron 

 egész nagy és bujanövésű növények fejlődnek. Szürke szinü vasoxidultar- 

 talmú nyers földeknek évekig kell a_ felszínen a légköri tényezőknek kitéve 

 maradniok, míg annyira elváltoznak, oxidálódnak, hogy bennök kultúra- 

 növény termelhető legyen. 



Ezek után áttérek a talajosztályozást mutató táblázatok ismerte- 

 tésére. 



Az I. táblázat tartalmazza az összes, mint termő talajok ismeretes 

 talaj fajtákat. A főcsoportok szemcsenagyság szerint a függélyes kolumnák- 

 ban ; az alcsoportok, humusz, mész, vas, só és tözegtartalom szerint, a 

 vízszintesen menő rovatokban vannak csoportosítva, A végén az egyes 

 fajtáknak átlagos iszapolás- eredményeit is közöltem, a mint azokat a kir. 

 Földtani Intézet laboratóriumában végzett vizsgálatok után eddig megálla- 

 píthattuk. 



A határszámokat még ez ideig nem tarthatom véglegeseknek, azok 

 az elemzett anyag szaporodásával esetleg változni fognak, ma csak mint 

 támpontokat akarom azokat feltűntetni. 



A II. táblázat a nyers talaj, nyers föld beosztását mutatja. A beosz- 

 tásba csak azon talaj-, illetőleg kőzetféleségeket vettem bele, a melyek mint 

 altalajok gyakorta fordulnak elő, és a melyekre nézve eddig nem volt meg- 

 állapodott elnevezésünk. A kőzettanban felsorolt és tárgyalt kőzetektől itt 

 teljesen eltekintek. A csoportosítás tehát főként a törmelékes kőzelekre 

 vonatkozik. A nyers földek beosztása is ugyanazon alapokon van felépítve, 

 mint a termő talajok beosztása, kivéve, hogy itt a humusz nem jöhet tár- 

 gyalás alá, mert mihelyt egy talaj humuszt tartalmaz, az már mint termő 

 talaj az első táblázatba tartozik. 



A talaj térképezésekor nemcsak a talajminőségeket, hanem azok 

 geológiai korát is rájegyezzük a térképekre. A fent közölt táblázatban fel- 

 sorolt talaj féleségeket a geológiai jelzői: még csak pontosabban fogják 

 meghatározni. A termő talaj származása rendesen alluviális, ritkán dilu- 



