164 ISMERTETÉS. 



liészülékek és módszerek vannak leírva, ez után az izotróp és anizotrop 

 kristályok optikai jellege a fén3^elmélet mostani állásának megfelelően. 

 A pszeudoszimmetriás kristályok optikai viselkedése az oi3tikai anomáliák 

 fejezetében nyert ismertetést. 



A leíró rész a könyv másik nagyobb felét teszi (^09 — 546) és Dana : 

 System of Mineralogy 6. kiadásának körülbelül egy negyedre redukált 

 kivonata ; a szisztematikai sorrend ugyanaz, mint a nagy munkában, az 

 ujabb fajok már szintén a szisztémába vannak felsorolva. Az egyes fajok- 

 nak rövid, csupán a leglényegesebbre szorítkozó leírását adja és itt talán 

 kissé túlment a határon a szerző ; a lelethelyek sincsenek olj^ kimerítően 

 felsorolva, de az isomorf csoportokra kissé nagyobb súly van fektetve. A főbb 

 csoportok fajainak leírását általános jellegzés előzi meg, mint pl. a szili- 

 kátok, földpátok, csillámok leírását stb. A közönségesebb és fontosabb 

 fajoknál néhány sorban Diff. ( = diÖ"erences) felirat alatt az ásvány fel- 

 ismerésére és más hasonló ásványoktól való megkülönböztetésére az ismer- 

 tető jelek vannak összefoglalva. — Kár, hogy a szerző már a hat évvel ez 

 előtt megjelent nagy munkája kidolgozásakor nem lépett közvetlen érint- 

 kezésbe magyar szakeml)erekkel, a kik őt egyik-másik hiányra vagy téve- 

 désre figyelmeztették volna, ily módon el lehetett volna kerülni azt is, hogy 

 az ásványtani tekintetben oly érdekes és változatos hazánkra vonatkozó 

 hiányok e tankönyvbe is át ne vétessenek és a lelethelyek is helyesen 

 legyenek írva. A lelethelyek felsorolásával természetesen első sorban az 

 amerikaiak vannak tekintetbe véve, de a magyarországiak közül több 

 kevésbbé fontos fel van véve, viszont a fontosabbak elhagyva, a mely hiány 

 illetve következetlenség a nagy munkában is megvan. Könnyen érthető és 

 megbocsátható, hogy a magyarországi lelethelyek, úgy mint v. Zepharovich 

 Miner. Lexikonában a németes írásmóddal, néha hibásan is (Herrengrund, 

 Schemnitz, Frapmik, Cziklova, Dognaczka) és a már időt múlt régi köz- 

 igazgatási beosztás szerint (Bánat, Transsylvania) vannak felsorolva. Egyes 

 fajok tárgyalásakor, a melyek Magyarországon kiváló szépen kristályosodva 

 fordulnak elő, nincsenek megemlítve a lelethelyek, pl. a piritnél Dognácska, 

 az amethystnél Selmeczbánya, a ha?matitnál Dognácska és a Hargita hegy- 

 ség vagy végül a dognácskai aragonit, pedig ezek a szép előfordulások a 

 legkiválóbbakkal is kiállják a versenyt. A grossularnak magyarországi lelet- 

 helyei közül Dognácska és Vaskő (Moravicza) sokkal jelentékenyebb, mint 

 Csiklova, mig ellenkezőleg a vesuviánnál ez utóbb említett lelethely a 

 fontos. Wollastonit lelethelyéül Nagyágot szintén említi szerző pedig v. 

 Zepharovich idézett munkájában csak Csiklova és Eézbánya van említve. 

 Határozott tévedés, a mikor a colestin lelethelyei közt Kézbányát is fel- 

 sorolja szerző, igaz, hogy ezt az adatot valószínűleg v. Zepharovich Mine- 

 ral. Lexikonja első kötetéből vehette, de ez a munka második kötetének 

 ir>4. lapján már rektifikálva van ; mig a gyönyörű szép és ismert úrvölgyi 



