IRODALOM. IQc^ 



kék cölestint nem említi. De ezek felemlítésével csupán a kezdő mine- 

 ralogust szándékoztam íigyelmeztetni, korántsem e kiváló tankönyv érté- 

 két kisebbíteni. — A leíró részhez két függelék van csatolva, az egyikben a 

 kristályalakok rajzolása és íjrojekcziója van ismertetve, a másik rövid 

 táblázatokat tartalmaz, a melyekben az ásványok fizikai sajátságaik (kris- 

 tályrendszer, hasadás, keménység, fénystb.) szerint vannak csoportosítva. 



ZiMÁNYI KÁKOLY. 



IRODALOM. 



(5.) HoFMAN Kafael: Kőnnőcz Kzab. I.ii\ hanijai'dros törtenete és bdiii/á- 

 szata. (Mittheilungen der Section für Naturkunde des österreichischen 

 Touristen-Club. Wien, 1899, XI. Jg. Xr. 2.) 



A szerző ebben a vonzó leírásban megismerteti az ősi bányaváros múltját 

 és jelenét. Körmöcz aranybányáit már a S. században művelték a Rammelsberg- 

 ből bevándorolt szász bányászok, lOOi-ben már bíres volt bányája s IlOO-ban 

 Könyves Kálmán király szabad bányavárossá tette; 1545-ig a bányászat kizáró- 

 lag a városi polgárok kezében volt, ekkor adta át a város a bányákat I. Ferdinánd 

 királynak. Változó szerencsével folyik ezótaKörmöcz bányászata ; a 18. században 

 virágzó művelésnek örvend, a jelen század első felében hanyatlik, de jelenleg 

 ismét a felvirágzás hajnalán áll. Körmöcz bányászati viszonyait Gesell Sándor 

 kitűnő monográfiája nyomán ismerti a szerző. Végül a város nevezetességeit, 

 a városi múzeum kincseit sorolja fel. P. K. 



(6.) Ullmann Hugó: Jeleníés a Bihar rárrnegijei Petrócz ércztelepeiről. 

 (Montan-Zeitung für Oesterreich-Ungarn, die Balkanlánder und das 

 Deutsche Eeich. Graz, 1899. VI. Jg. Xr. 6.) 



Petrócz vidékén az érezek a következő öt helyen találhatók : 1 . lűskóh 

 falu közelében, 2. a Törökműben, 3. a Magura Saca területén, 4. a sulesti hegy- 

 oldalon, 5. a Karpinasa szorosban. 



A kiskóhi érez mágnesvaskövét a falutól ÉK-ve mintegy 1 km. távolságban 

 17 méter hosszú tárna tárja fel. Vastagsága itt P27m., de gyaníthatólag nagyobb 

 rakodással vagy épen telep-tömzszsel függ össze. Ettől a tárnától £'-nak másfél 

 km. távolságra van a Törökmű, a mely kvarczos kőzetben 30 cm. vastagságú 

 mágnesvaskö telepet tár fel. A Magura- Sacán van a legnagyobb érczrakodás, 

 mert itt a vörösvaskő mintegy 3 km. hosszú és SVa km. széles szabad-tömzsben 

 található a felszínen. Az árczelőjövetelt a czikkíró, a ki troppaui bányafőmér- 

 nök, 20 — 30 millió métermázsára becsüli és felemlíti, hogy Halaváts Gyula 

 magyar főgeologus az érez mennyiségét 50 millió métermázsára becsülte. A Pulsa 

 és Galbina patakok torkán szintén megvan a vasércz nyoma, s itt látszik, hogy 

 az érez fekvője gránit, s fedője mészkő. A kiskóhi tárnától Z)A'-nek 3 kilométerre, 

 Sulestnél, az előbbitől mintegy 200 méterrel magasabban, vörösvaskő-telep talál- 



