170 IRODALOM. 



Walbersdorf és Dévény-Újfalu schlierje a badeni tályoggal, legalább részben 

 egykotni facies-képzödmény, a mely tehát — mint először Hörnes mondta — 

 nem az első, hanem a második mediterránhoz számítandó. Abból, hogy a schlier 

 a badeni tályog számos alakját tartalmazza, nagy valószínűséggel következtet- 

 hető, «hogy az a tenger, a melyben a badeni tályog lerakodott, már a schlier 

 keletkezésekor is fennállott.)) 



Megjegyezzük, hogy Dévény-Újfalu semmi szin alatt sem Neudorf s a 

 « neudorfensis » melléknév korrigálandó. Sz. 



(11.) Dr. A. KoENHUBER : Über die lliouscJiíefer bei Mariathal ht der 

 Presf<burger Gespanschaff. (A pozsonyi Orvos-Természettudományi 

 Egyesület közleményei. Üj folyam, XI. köt. p. 38.) 



Ha a Kis-Kárpátok gránit-hátáról Máriavölgy irányában leereszkedünk, a 

 gránitot helyenként fedő kvarczhomokkő- és kvarczit-réteg fölött a helyenként 

 agyagpalával váltakozó sötétszürke mészpala területére jutunk, mely fedöpalának 

 alkalmazva 1 854 és főleg 1 860 óta nagymérvű művelés alatt áll. Csak Máriavölgy- 

 nél jelennek meg e felett a felső-mediterrán parti képződményei. A pala-telepet 

 hatalmas törmelék-dombok környezik ; ezeken épültek a műhelyek. A szálban 

 álló északi szikla 60 méteres oldalfalán réteggyűrődés antiklinálisa látható EK. 

 és DNy. düléssel. 



A máriavölgyi pala finomszemcséjű, a rétegzet szerint levelesen elváló, 

 zsirfényű, egyenletlen, fénytelen törésű, 2-ös keménységű (Mohs) bitumenes, 

 szürke, meszes agyagpala; csiszolatban (dr. A. Pelikán) 0'001x0'002 millimé- 

 ternyi csillám, kvarcz és rutil szemcséi észlelhetők meszes, agyagos alapanyagban ; 

 mésztartalma mintegy 34*5 "/o. Helyenként fehér, kvarcz és mészpát-kristályokból 

 álló erek vannak benne. 



A szebb pala-lapokat bányászati úton nyerik, s erre a czélra 750 méteres, 

 több elágazású tárót építettek a csapás mentén (ÉK. felé), a melyen csillékkel, 

 gőzgép segélyével szállítják az anyagot a műhelyekbe, a hol kézi eszközökkel 

 dolgozzák fel s alakítják különböző czélokra. Újabban az üzem gyengült, bár a 

 nyert árú minőségéhez képest elég olcsó. 



Ez a kőzet a hasonló palák analógiájára a grauivacke-hoz számíttatott 

 mindaddig, míg benne Kornhuber az első Ammonites bifrons-ot találta, a mely a 

 felső Has vezérkövülete. O és dr. Schaffer ezen kívül még egyéb kövület-ada- 

 tokkal is megerősítették a kor-megállapítást. (L. a 9. sz. ismertetést.) Sz. 



(12.) Dr. A. Kornhuber : GcoUxjisrlics aux dein Graiiit-Terraiii bei Ratscli- 

 dorf (Récse) und Sl.-Georgoi. (A pozsonyi Orvos-Természettudományi 

 Egyesület Közleményei. Új folyam, XI. kötet, 1899. p. 53.) 



A gránit, a mely ezt a hegységet alkotja, sárgásfehér ortoklaszból s fény- 

 telen fehér oligoklaszból, szürke, üvegszerű kvarczból, sok biotitból ós kevesebb 

 muszkovitból áll ; sok gneisz- és különféle pala-zárványt tartalmaz. Domború for- 

 máit kiálló sziklák, vagy meredekségek nem zavarják, mert anyaga könnyen málló. 

 A «Steinriegel» alatt óriásszemtí betügránitszerű pegmatit található nagy musz- 



