TÁRSULATI ÜGYEK. 173 



tételben. 3. mekkora szemcsékben fordul elő az illető anyag a talajban? Ha erre 

 a három kérdésre megfeleltünk, iigy mind a két félnek igazat adtunk. 



Mindezekre Treitz Péter megjegyzi, hogy soha sem vonta meg tudomcányos 

 geológiai alap jogosultscágát. Osztályozásunk mellett nagyon szépen elfér a geo- 

 lógiai származtatás is. Azonban neki a dolog teljesen mindegy, csak azt kivánja, 

 hogy értsük már meg egyszer egymást. Ok ketten HoRusiTZKY-val sem értik egy- 

 mást, hogy kívánhatják tehát, hogy a mezőgazda megértse őket. 



iOOO. június lió G.-dii. 



Elnök : Böckh János. 



1. Dr. KövESLiGETHY Eadó jelentését a szeizmometeres állomások tanul- 

 mányozása végett tett utazásáról a titkár olvasta fel. (Hely szűke miatt a jövő 

 füzetben közöljük.) 



2. Dr. KocH Antal bemutatja a társulat kiadásában épen most megjelent 

 könyvét: «Az Erdélyi Medencze harmadkori képződményei ». H. rész. Neogéu 

 <3Soport. 



3. Erdős Lajos «tíj Pyrula faj Pomáz fiatalabb harmadkori üledékeiből » 

 czímen értekezett. Bemutatja azt az új Melongena fajt, a melyet ő Melongena 

 Seynseyana néven nevez el. Ez nagyon hasonlít a (Pyrula) Melongena La'inei 

 BAST.-hoz, de lényegesen különbözik attól, nemcsak abban, hogy kifejlett példá- 

 nya kétszerte nagyobb amazénál, hanem főként a következő vonásokban. Míg 

 a Melongena Lainei tornya, minthogy kanyarulatai egymásra nőttek, lapos kúp- 

 alakú, addig ezé kihúzott, erősen lépcsőzetes s a felső varratvonal mellett a ka- 

 nyarulatokon széles csatorna fut végig. Az új alakon a torony kanyarulatait díszítő 

 tüskék a felső kanyarulatokon a két varratvonalat összekötő haránt-bordákká 

 lesznek, a mi a Bast. alakon nincs így. Az utolsó kanyarulat alsó felének felülete 

 a Melongena Lainein egyenes, míg az új alakon jellemzően domború. Az orsó- 

 szegély az új alakon egyenes, míg a Basterot alakján ívelt s emiatt a két faj 

 szájnyílása is különböző. 



Böckh János azt hiszi, hogy a gödi felső oligoczén felett van egy ilyen ke- 

 vert faunájú alsó mediterrán, a mely felett az Anomya costata rétegei, aztán 

 ismét komplikácziók kezdődnek. Felhívja az előadót az Anor)iya costata jelenlé- 

 tének kimutatására. 



Dr. KocH Antal felvette a területet s úgy látta, hogy az Anomya homok 

 ott meg van, de fölötte az oligoczén és mediterrán fajok keverve fordulnak elő, 

 de Anomya többé nincs. A Niülns Heidingeri meg van, de a valóságos oligoczén 

 olyan finoman megy át az aquitáni emeletbe, hogy alig lehet megkülönböztetni. 



4. Dr. ScHMiDT Sándor az eskütéri híd jobbparti feljáróinak készítése alkal- 

 mával a Gellért-hegyen feltárt rétegekről és a bennük foglalt ásványokról adott 

 elő. A Gellért-hegy testét formáló dolomitra a budai márga telepedik, a mely 

 utóbbi kékes, vagy sárgás szinű, tömött, kemény ; a feltárás éjszaki végének kp- 



