FÖLDTANI KÖZLÖNY 



XXX. KÖTET. 1900. AUGUSZTUS-SZEPTEMBER. ' 8-9. FÜZET. 



NÉHÁNY SZEIZMOLÓGIAI OBSZERVATOEIÜM. 



UTI JELENTÉS 



Dr. KÖVESLIGETHY EADO-tÓl. 



A távol kelet a földrengések klasszikusnak nevezett hazája. A hullám, 

 a melyet egy-egy jelentékenyebb rázkódtatás felver, részben a Föld belse- 

 jében, részben felületén tovasiklik, míg nyugaton, elmésen felállított szeiz- 

 mometerek valóságos hálójában meg nem fogódzik. Valamennyi hazánkon 

 vándorol át, háborítatlanul. Mi nem kérjük a távol jövevénynek útlevelét 

 és meg nem adóztatjuk, a mit magával hoz. Pedig amaz megmondaná, 

 hogy honnan jön az idegen, a Föld mely országából, mely mélységéből és 

 minő sebességgel vándorolt, és Közéji-Európa nem hogy megrövidülne, ha- 

 nem őszintén örülne, ha vele hozott kincseiből mi is ki kérnők a magunk 

 részét. Ezek arról beszélhetnek, minők is a Föld kérgének ama legelemibb 

 fizikai tulajdonságai, a melyek felöl más tüneményektől majdnem ered- 

 ménytelenül kérdezősködünk. 



A műit ősszel Berlinben tartott geográfiai kongresszus ismételve 

 vetette fel a nemzetközi szeizmológiai hálózat kérdését, a melynek min- 

 táját a gondosan szervezett japáni és olaszországi földrengési szolgálat, 

 de nem kis mértékben a német PtEBEUE-PASCHWiTZ-nak bár izolált, de pon- 

 tosság és érzékenység dolgában kivánni valót nem hagyó megfigyelései 

 nyújtottak. Első sorban olasz, majd német megfigyelések tanítottak ben- 

 nünket arra, hogy a mikroszeizmikus mozgásokban van letéve a földkéreg 

 fizikája. 



A Magyarhoni Földtani Társulat földrengési bizottsága az elsők 

 között lelkesedett a szép tervért és kijelentette erejéből telőleg hozzájáru- 

 lását. Es teljes joggal. Földrengések a mi hazánkban sem ismeretlenek ; 

 áldásosán és serényen működik hosszú évek óta a Földtani Intézet; mág- 

 neses megfigyelések folynak az országban majdnem szakadatlanul az 

 ötvenes évek kezdete óta s ezek tudvalevőleg már Keeil, későbben Schenzl 

 és legújabban Kurlander kezében különösen Erdélyben szolgáltattak fé- 

 nyes adalékokat ama szoros kapcsolat számára, a mely földmágnesség és 

 geotektonika között fennáll. Hazánk jóformán az első terület, a melyen két 

 hosszú lánczolatot képező nehézségi mérések szisztematikusan eszközöl- 

 tettek, s a melyről jelentékeny számú függőóneltérést ismerünk. És kö- 



Foldtani Kiizlőny. XXX. köt. 1900. 15 



