ZSIBÓ-SZ.-UDVARHKLYI PETRÓLEUM-FURÁSOK. 225 



hó 15.-én összehívott értekezletén elhatározta, hogy — a maga részéről 

 újra meghívott más szakértő (C. M. Paul) véleménye folytán is — a vörös- 

 völgyi fúrást 300m. mélységnél megszünteti és a V. rosiutól E.-ra fekvő 

 Valea Burzában kezdi meg a második fúrást ; a fenn említett mulasztás 

 folytán pedig az első fúrás után csakis az általam javasolt 150m. lefúrt 

 mélységért kapta meg az állami segélyt. 



Minthogy a társasági szakértő, C. M. Paul, bányatanácsos úr, az 

 általam a Y. Bursában indítványozott fúrási ponttal szemben az olajtar- 

 talmú rétegeket hamarább vélte elérhetőknek, ha e pont valamivel jobban 

 Ny. felé választatik, mely propoziczió, mint, véleményem szerint, nem lénye- 

 ges változás ellen kifogásom nem volt, abban történt — a pénzügyminiszter 

 úr jóváhagyását feltételezve — megállapodás, hogy a fúrási pont a Burza- 

 völgy jobb oldalán (Pojána marén) annak idején (iO m.-nyire lefúrt lyuktól 

 250m.-nyire ENy.-ra, tehát a Burza-völgy bal lejtőjén, a Dabjon-Ujfalura 

 vezető úton feltárt homokkő-jjadok fölött, rögzíttessék. 



E változás folytán a fúrásnak az általam prelimínált 500 m. helyett 

 550 m. mélységig kellett volna haladnia, hogy — fedőtől fekvő felé — a 

 rétegkomplexust egészen a Valea Bursa torkolatánál Szamos- Udvarhelynél 

 jelentkező rétegekig feltárja. 



Ez a második fúrás tehát, a mely a Ny.-i nyeregszárny fedó'bb részét 

 volt hivatva feltárni, 1895 deczember hó 18.-án kezdődött. Az átfúrt anyag 

 itt vörös, kék csíkos, kompakt vagy homokos agyaggal váltakozó világos 

 szürke, agyagos, vagy tiszta, kemény, finom- vagy durvaszemű homokkő 

 volt. Gyökéralakú dudorodásokat és mészkonkrécziókat a rétegek itt is 

 tartalmaznak. 



A 2-5 — 8 5 m. mélységben az agyag kátrányos, aszfaltos erektől vol; 

 átjárva. 



Aszfaltos és ozokerit-nyomok 15 és 24 m. közt mutatkoztak. 26'5 és 

 42 m. közt a durvaszemü homokkőben gyengén észrevehető gázok, valamint 

 (homokos agyagban) kátrányos-aszfaltos és itt-ott szép ozokerit-nyomok 

 szintén jelentkeztek. 48 és 70 m. közt a durvaszemü homokkő megint gyen- 

 gén észlelhető gázokat és vékony erekben bitumenes anyagot mutatott. 

 155 — 160 m. mélységben, durvaszemű kemény homokkő elérésével, erős 

 gázkiömlés állott be, olajnyomok azonban hiányoztak. 160m.-töl lefelé 

 gázok nem voltak többé konstatálhatok. 200*20m. mélységben azután a 

 fúró a kristályos palák (gránátos, pirites és kevéssé földpátos csillámpala) 

 alkotta, földalatti hullámot vető alaphegységet érte el s e kristályos pala- 

 kőzetekben — 1896 február hó 29.-éig — a fúrást még 216 m. mélységig 

 folytatták. 



Minthogy a kristályos palakőzeteknek már ily aránylag csekély mély- 

 ségben való nem várt fellépése az olaj előjö vetélt természetesen kizárta, 

 kötelességemnek tartottam, a bihar-szílágyí olajipar-részvénytársaság igaz- 



16* 



