FÖLDTANI KÖZLÖNY 



XXX KÖTET. 1900. OKTÓBER-DECZEMBER. 10-12. FŰZET. 



RÖVID KÖZLEMÉNY 



A BARANYAMEGYEI VASAS ÉS HOSSZÚ-HETÉNY KÖZT FEKVŐ, 



ROSENFELD BERNÁT BÉCSI LAKOS TULAJDONÁT KÉPEZŐ LIASZBELI 



KUTATÁSI TERÜLETRŐL, 



EosKNFELD BpíRNÁt Úr liozzám intézett abbeli kérésére, miként a 

 baranyamegyei Vasas és Hosszú-Hetény közt fekvő, liaszi szénre való 

 kutatási területét megtekintsem és erről véleményt mondjak, 1898 októ- 

 ber 31.-én Hosszú- Hetényre utaztam, hogy ott nevezetesen az újabb fel- 

 tárások iránt magamnak tájékozást szerezzek s így a nyert összképről 

 véleményt mondhassak. 



Az alsó-liaszbeli kőzetek ama vonulata, melyhez a pécsi kőszéntele- 

 pek is tartoznak, az I, cs. kir. szab. Duna-Gőzhajózási-Társaság tulaj- 

 donát képező, Pécs melletti Pécs-bcuiyatelep vidékéről, — s eltekintve az 

 ott többszörösen elvetődött, délkeletre csapó szárnytól — kezdetleg, t. i. 

 a szabolcsi köszénbányáig, délnyugatról északkelet felé csap, még pedig 

 délkelet felé irányult düléssel. 



A szabolcsi kőszénbányától Vasas helységéig a széntartalmú alsó- 

 liasz rétegeinek csapása inkább kelet felé irányítottnak mutatkozik, t. i. 

 nyugat- délnyugatról kelet-északkelet felé tart, mi mellett ennek megfelelő- 

 leg a dülés általában inkább dél-délkeleti. 



Pécs-bányateleptől Vasasig a széntartalmú alsó-liasz közvetlen fek- 

 vőjét az úgynevezett telepmentes-homokkő képezi, mely, legalább főrészé- 

 vel, raecziai korú. 



Míg Pé('S-bá7}yateleptől kezdve Szabolcson valamivel túlig az ott 

 napfényre kerülő széntartalmú alsó-liaszi rétegek kibúvásáig közvetlenül 

 a fiatalabb harmadkor kerül, még pedig főleg a mediterrán- és pontusi 

 entelcl lerakodásai, addig Somogy helységénél, közvetlen a Henrik-tárna 

 felett s innen Vasas helységéig, a széntartalmú alsó-liaszi rétegek vonula- 

 tára konkordansan települve s így szintén kelet- északkeleti csapással és 

 dél-délkeleti düléssel, lerakodásokat látunk, melyeket rozsdasárgás vagy 

 vörösesbarnás, fehér mészpáteres, bitumenes márgásmeszek alkotnak, a 

 fedő felé inkább márgák jelentkezvén s melyek olykor igen szaporán tar- 

 talmaznak kövületeket, de ezek többnyire csak töredékek. Ez utóbbi zóná- 

 ban itt fehér vagy barnás, mésztartalmú kvarczhomokkő is látható. Neve- 



FiJldlani Közlöny. XXX. köt. 1900. J8 



